ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 116, 2016-11-09 09:00

ענת ברקו: בוקר טוב לכולם.

ענת ברקו: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון, שתדון היום בנושא החוק לקביעת פקודות בעניין המלצה על מחיקת רישום פלילי וקיצור תקופת התיישנות של חיילים, התשע"ו-2016.

ענת ברקו: ברשותכם, כמה מלים לפתוח ואחר כך אנחנו נבקש מהמשתתפים כאן להציג את עצמם.

ענת ברקו: אני רוצה להתחיל בחייל ששמע שהולך להתקבל החוק הזה, חייל משוחרר בשם ניקיטה, שהגיע משכונה ד' בבאר שבע, עולה חדש, היו לו הרבה מאוד תיקים פליליים.

ענת ברקו: הוא נאבק כדי להתגייס, נאבק ממש, והצליח להתגייס.

ענת ברקו: והוא מספר, וכך הוא כתב:

ענת ברקו: למרות כל הדרך שעשיתי, לא ידעתי בזמן על האופציה של מחיקת עבר פלילי בזמן השירות הצבאי שלי, ולכן במשך שנה התעסקתי בכל הביורוקרטיה כדי לקבל חנינה מהנשיא באזרחות והתחלתי להעלות את המודעות בקרב חיילים על האופציה של מחיקת עבר פלילי דרך מערכת צבאית.

ענת ברקו: כרגע אני מעביר הרצאות לנוער בסיכון, וכו'.

ענת ברקו: הבחור היה לוחם בצה"ל, בגבעתי, סמל מחלקה – ב"צוק איתן", בסג'עיה – יכול היה להיהרג שם, ואיך הוא אומר?

ענת ברקו: לאחר מכן לא יכולתי להיות אפילו מאבטח בסופרמרקט.

ענת ברקו: נורא, כואב.

ענת ברקו: אני חושבת שלאורך שנים, לצערי הרב, יש כמה נקודות שהן רלוונטיות בכך שבעצם מדינת ישראל מטילה על אזרחיה הצעירים חובת שירות, חובה שאין לה אח ורע במדינות המערב, שירות חובה על-פי חוק.

ענת ברקו: תקופה ארוכה שחיילים נמצאים תחת משמעת קפדנית בארגון טוטלי, דורשני ומסוכן.

ענת ברקו: לא עושים לביתם, לא עובדים, לא לומדים באותו זמן שאחרים עושים את זה, והם לא מקבלים שום תגמול.

ענת ברקו: הדברים המועטים הללו שאנחנו יכולים לומר, שמי שהגיע כבר לצבא וגם אם הוא נושא עמו רישום פלילי טרם הגיוס – ואני מדגישה, טרם הגיוס – בכל זאת בחרו לגייס אותו, סימן שהוא עונה לקריטריונים הללו.

ענת ברקו: ולכן, מי שצלח את שירותו הצבאי וביצע את המוטל עליו ללא דופי, הוכיח בעליל כי הוא ראוי לאמונה של המדינה, על המדינה להשיב לו באיזושהי צורה.

ענת ברקו: לשם כך, הצעת החוק באה לעגן את הנוהג על-פי פקודות הצבא כי אנחנו יודעים שבעצם גם קודם לכן, יש הוראת קבע אכ"א שלא מומשה לצערנו הרב, לפיו מי שהיה לו רישום פלילי בזמן היותו נער, נערה, משובת נעורים – לא יודעת מה היה שם – יכול למרק את עברו ביתר קלות והצבא יאפשר לו לפנות לנשיא המדינה על מנת שיפעיל את הסמכות הסטטוטורית למחוק רישום פלילי.

ענת ברקו: כמובן, הנוהל הוא אותו נוהל, המחיקה היא על-ידי הנשיא, רק אנחנו מבנים את התהליך הזה ובעצם מונעים מצב שאנשים לא יידעו בכלל את הזכות שלהם.

ענת ברקו: לכן, הקביעה בחקיקה היא שזכותו של החייל לבקש את מחיקת עברו הפלילי, וחובת הצבא להביא לידיעת המתגייסים את הזכות הזאת, עם כמובן הדגש של שמירה על הפרטיות, ושוחחתי כאן עם קח"ר אבנר, שבאמת השמירה על הפרטיות היא גם דבר מאוד מאוד חשוב.

ענת ברקו: הזכות היא בחוק ולא בפקודות הצבא אלא תהיה בחקיקה ראשית.

ענת ברקו: ההליך הוא הפקודות.

ענת ברקו: לכן, מדובר על כך שזה יהיה גם באמת בהתאם לנהלים ברורים.

ענת ברקו: חובה להודיע זאת לחיילים.

ענת ברקו: זאת הנקודה, אנשים לא יודעים את זה ויוצאים מהצבא ומשלמים הרבה מאוד כסף לעורכי דין כדי לעבור את התהליך, כשהם בעצם הוכיחו כבר את השיקום ואת החזרה לחברה בעצם השירות שלהם.

ענת ברקו: ולכן, מה שאני מציעה שאנחנו נשמע קודם כול את קח"ר.

ענת ברקו: יש כאן גם נציגות של אכ"א או שאתה גם מייצג את אכ"א ומציג את הנתונים?

פז צוק: אני אכ"א.

ענת ברקו: אוקיי.

ענת ברקו: קח"ר, בבקשה.

פז צוק: בוקר טוב לכולם.

פז צוק: קודם כול, אני מאוד שמח על הדיון הזה.

פז צוק: אני חושב שבאמת הנושא הוא נושא משמעותי, אני תופס אותו, צה"ל תופס אותו כחלק ממימוש מודל צבא העם במובן זה שהיעד הוא לגייס את כולם, גיוס לכול, ובהמשך כמובן לתת מענה לכל מיני פערים.

פז צוק: אני מזכיר שאנחנו נותנים מאמץ לסגירת פערים בתחום ההשכלה, בתחום הגיור וגם בתחום הרישום הפלילי, כשפה יש שתי מטרות שעומדות לנגד עינינו.

פז צוק: הראשונה, בדברים של חברת הכנסת ענת ברקו זה נאמר.

פז צוק: שתי מטרות.

פז צוק: האחת, מי ששירת שירות תורם, תקין, מדינת ישראל להבנתנו, וזה באמצעות הצבא, מדינת ישראל נכון שתבוא לקראתו ותאפשר לו לפתוח דף חלק.

פז צוק: זה אומר בעצם קיצור זמן המחיקה או ההתיישנות של הרישום הפלילי כשלפעמים מדובר בעשר שנים, לא בחודשיים.

פז צוק: המטרה השנייה – עוד רגע נתייחס, חוץ מאשר הטיפול בפרט, איך אנחנו מיישמים אותה – המטרה השנייה היא לתת לחייל המתגייס עם הרישום הפלילי מוטיבציה, אינסנטיב לשרת שירות תקין, תורם, להיות חייל ממושמע.

פז צוק: אנחנו רוצים להגיד לו את זה בתחילת הדרך כי אז כולם מרוויחים – המערכת הצבאית, כמובן החייל, אני חושב שבסופו של דבר מדינת ישראל כולה.

פז צוק: אז אלה המטרות.

ענת ברקו: כמובן, להגביר מוטיבציה של מתגייסים חדשים שרואים את הדרך הזו גם כאיזשהו מסלול לתקן.

פז צוק: נכון מאוד.

פז צוק: ותכף אני אתייחס גם איך דואגים לעניין הזה בשלב המלש"ב, בשלב בית-הדין בכלל.

פז צוק: אנחנו בעניין הזה בקשר גם עם בתי-הדין לנוער, אז אני אכנס רגע לעניין הזה.

פז צוק: הוראת אכ"א בעניין נחתמה בפעם האחרונה ב-2006, עשור אחורה.

פז צוק: אנחנו עושים מאמץ גדול מאוד – התחלנו ב-2015, אבל בשינוי ההוראה ובמתן מענה הרבה יותר טוב ב-2016 – המאמץ מתחיל בעצם בהסברה למועמד לגיוס, עוד לפני שהוא חייל.

פז צוק: ישבנו עם הנהלת בתי-המשפט לנוער, סיכמנו אתם, זה כבר קורה היום.

פז צוק: כאשר נער מתחת לגיל 18 בבית-דין לנוער מקבל פסק דין, כבר בפסק הדין מופיע לו אותו הסבר קצר שזכותו לגשת לוועדה – נא לפנות לקצין הת"ש ביחידה; יש פה נוסח מוגדר מראש, כולם מקבלים את זה כבר מבית-הדין.

פז צוק: לייצר את אותו אינסנטיב בכלל להתגייס, לרצות להתגייס, כי לא כולם רוצים להתגייס.

פז צוק: אחר כך להסביר לו – כשאתה מתגייס, דע שאלה זכויותיך, פנה לגורמים הרלוונטיים, למפקדים, לקציני הת"ש – מה שנקרא, בפעם הראשונה לשתול את הדבר הזה.

פז צוק: אחר כך – וגם זה שיפור של העת האחרונה, בעצם החלנו אותו ממש בגיוס האחרון – הבנו שיש פה בעיה שהחיילים לא יודעים.

פז צוק: אני תכף אעבור על נתונים, אבל חיילים לא יודעים.

פז צוק: איך אני יודע שחיילים לא יודעים?

פז צוק: אני מסתכל, אנחנו מגייסים סדר גודל של 1,500 חיילים.

פז צוק: אחרי שכבר פטרנו משירות כאלה עם עבירות חמורות, מכל מיני סיבות – לזה אני לא אכנס – 1,500 מתגייסים פלוס-מינוס כל שנה עם רישום פלילי.

פז צוק: בפועל, אחרי מאמץ שאנחנו עשינו ב-2015, הוגשו כ-150 בקשות, קרי 10%.

פז צוק: זה הדליק אצלי נורה אדומה, משהו פה לא בסדר – תיקחו את ה-1,500 כהערכה, ולא בדקתי את זה אבל כהערכה – כ-1,000 מסיימים שירות, זאת הערכה כי חלק נושרים, חלק מסיימים שירות אבל אין טעם להגיש בקשה כי ההתיישנות או המחיקה שלהם היא כבר סמוך לשחרור, לכן אין שום טעם בהגשת הבקשה, אבל יש פוטנציאל של 1,000 מגישים.

פז צוק: בפועל הגישו לנו 140–150, זה אומר שיש פה פער מאוד גדול.

פז צוק: מה שעשינו בשנה האחרונה, חוץ מאשר לתקן את ההוראה, להתאים אותה ולהגמיש אותה – ותכף אני אגע בשינויים המרכזיים – המשכנו בהסברה.

פז צוק: חוץ מפסק הדין ובית הדין, היום כל חייל – וזה נכון להיום, תבדקו חצי שנה אחורה, זה לא היה – כל חייל בשרשרת הגיוס שלו, שיש לו רישום פלילי, יש מעטפה על שמו כי היחידים שיודעים על רישום פלילי בצבא זה "מיטב".

פז צוק: לשכת הגיוס כפופה ל"מיטב", הם היחידים שיודעים, בגלל צנעת הפרט.

ענת ברקו: "מיטב" זה בקו"ם, למי שלא מכיר.

פז צוק: כן, בקו"ם.

פז צוק: בשרשרת החיול, כמו שמקבלים את הזריקה, גם מקבלים מכתב קצר שמסביר, הוא מזכיר שיש לו רישום פלילי ומסביר לו שהצבא רוצה לבוא לקראתו – יש כמה כללים, אם תרצו תכף אני אראה לכם נייר שאנחנו מפיצים למפקדים בעניין – ומפנים אותו, לטובתך פנה בעניין הזה לקצינה או למש"קית הת"ש כשאתה נקלט ביחידה, בשרשרת החיול ביחידה.

פז צוק: אנחנו כבר מסבירים לו את זה, מתגברים את זה גם בסמסים, היום כל חייל – אנחנו מכירים את הטלפונים של כל המתגייסים – נותנים לו את זה גם ב-סמס.

פז צוק: מה קורה?

פז צוק: החייל, בשלב הזה זה לא ממש מעניין אותו.

ענת ברקו: לא רק זה, הוא מאוד מבולבל.

פז צוק: הוא גם מבולבל.

פז צוק: מה עשינו בנוסף?

פז צוק: זה נכנס, ממש יצאו סמסים אחרונים לפני חודש.

פז צוק: הכנסנו בהוראה המתוקנת חובת יידוע – זה כבר חובה, זה כבר חלק מהפקודה – יש חובת יידוע, הגדרנו את הגורם שזו חובתו, הוא נמדד על זה, אנחנו גם הולכים לבדוק את זה בביקורות של אכ"א.

פז צוק: יש חובת יידוע על "מיטב".

פז צוק: למה?

פז צוק: שוב, כי הם היחידים שיודעים.

פז צוק: איך הם מממשים את החובה שלהם ליידע?

פז צוק: כל חייל בשנה האחרונה שלו, כל רבעון מקבל עדכון – מזכירים לך שוב, נא לפנות בעניין הזה, לטובתך – יש ממש סמס מובנה כזה.

פז צוק: חיילים שהיום נכנסים לשנה האחרונה מקבלים ארבעה סמסים כאלה עד השחרור כי זו התקופה שבה אנחנו רוצים שהם יגישו את הבקשות.

פז צוק: בעניין הזה קפצנו מדרגה מאוד משמעותית, לפחות אי-אפשר להגיד שהחייל לא יודע שזו זכות שמוקנית לו.

פז צוק: אגב, ממש הפכנו את הזכות הזאת לזכות מהסוג של זכויות ת"ש אחרות.

ענת ברקו: אפילו עולה על כל זכות אחרת כי זה בטח יותר חשוב מאשר היתר עבודה וכו', זה ישפיע לאורך כל חייו הדבר הזה.

פז צוק: אני מסכים שזה משמעותי מאוד, אבל אני לא רוצה אפילו להתערב.

פז צוק: אני אומר, זאת זכות מוקנית.

פז צוק: מצד שני, אנחנו שומרים על צנעת הפרט.

פז צוק: הדבר השני שעשינו, השינוי המשמעותי כדי לגשר בין ה-140–150 ל-1,000, הכנסנו את זה, זה מובנה היום בהכשרות של סגלי הת"ש, כי מה שקרה קודם, החייל היה מגיע – מספיק שיש מש"קית או קצינה שלא מכירה את זה עד הסוף, זה יכול ליפול בין הכיסאות.

פז צוק: היום, כל מש"קית ת"ש מוכשרת לזה בהכשרת היסוד שלה.

פז צוק: קצינת ת"ש, כשעושה הסבר על זכויות לחיילים – גם אם היא לא יודעת מי בחדר – למשל, אני עכשיו הולך להכניס את זה בחוות השומר.

פז צוק: קצינת השומר בחוות השומר כפופה אלי, מן הסתם 50% מהחיילים יש להם רישום פלילי כשהם מגיעים לחוות השומר – ניקיטה דוגמה, אני מכיר אותו היטב, היום הוא גם עוזר לנו בהסברה בעניין הזה.

ענת ברקו: נהדר.

פז צוק: קצינת הת"ש תעשה הסברה לכל החיילים ביחידה, בלי לדעת למי יש רישום פלילי ולמי אין, אבל תזמין אותם לפנות אליה בדיסקרטיות, למי שיש רישום פלילי.

ענת ברקו: והיא תאפשר אופציה למי שלא רוצה להגיע לקצינת הת"ש, של כתובות אחרות?

ענת ברקו: כדאי להדגיש את זה כי בהרבה מאוד מקרים חיילים מאוד מתביישים, הם יעדיפו לא לעשות כלום, רק לא להגיע לקצינת ת"ש או למש"קית ת"ש בדרך כלל.

ענת ברקו: אז מה עושים במקרה הזה?

פז צוק: את צודקת.

פז צוק: קודם כול, את זה אנחנו צריכים לחדד.

פז צוק: אני אתן דוגמה אחת ממש שהעלו אלי מחוות השומר בשבוע האחרון, היה חייל בחוות השומר בעבר.

פז צוק: חייל לוחם, שבאמת זה האירוע.

פז צוק: יש לו רישום פלילי, הוא לקראת כניסה לקבע ביחידה מובחרת, והדבר האחרון שהוא רוצה זה שיידעו ביחידה שלו.

פז צוק: כמובן שבהוראה יש גמישות מלאה, אנחנו רק צריכים לעדכן את סגלי הת"ש.

פז צוק: ברגע שיש פנייה כזאת, מייד אנחנו שואלים את החייל באיזו רמה – מישהו צריך לטפל בך בסוף – באיזה רמה אתה מרגיש שזה מספיק מנותק: באוגדה, בפיקוד, תגיד אתה מי.

פז צוק: מזכירות הוועדה תפנה לאותו גורם, ינחה אותו – אתה מטפל בחייל הזה אישית ולא דרך הקצין באותה יחידה כי זה מה שהחייל ביקש.

פז צוק: ממש דוגמה משבוע שעבר שעלתה אלי, כבר מטופלת.

פז צוק: אגב, ככל שאנחנו עושים על זה יותר הסברה עולות יותר בעיות שלא חשבנו עליהן, וברגע שעולות הבעיות אנחנו נותנים להן מענה.

פז צוק: זה קצת על הנתונים והשיפור בתהליך.

פז צוק: קצת מספרים.

פז צוק: 2014, הוגשו 36 בקשות, נבחנו שש ואושרו – שנה ראשונה שלי בתפקיד.

פז צוק: 2015, התחלנו לדחוף את זה קצת, הוגשו כבר 143 בקשות, 36 הגיעו לוועדה, 34 אושרו, שתיים לא אושרו.

פז צוק: אגב, לא הכול אוטומטית מאושר.

פז צוק: פה אני לא אכנס למה אבל אני רוצה לתת לכם את סדר הגודל בשנת עבודה, שתיים מתוך 36 לא אושרו, קרי לא הועברה המלצה של הצבא למשרד המשפטים, לנשיא המדינה, למחוק את אותו רישום פלילי.

ענת ברקו: כמה זמן לוקח התהליך מרגע הגשת הבקשה ועד ההגעה לשולחנו של הנשיא?

פז צוק: שני חלקים לתשובה.

פז צוק: אחד, כמה זמן לוקח לזה להגיע לוועדה.

פז צוק: זה תלוי כמה זמן לוקח עד שאוספים את הנתונים.

פז צוק: בשביל זה אנחנו מתחנו את זמן הגשת הבקשה.

פז צוק: אם בהוראה הקודמת זה היה שלושה חודשים לפני השחרור אני מתחתי את זה היום לשנה לפני השחרור כדי שיהיה מספיק זמן לטפל, ועכשיו גם יש יותר זמן ואני חושב שכולם יותר מיומנים בזה.

פז צוק: אנחנו גם עוזרים מול בתי-הדין לקבל את פסק הדין מול המשטרה – נמצאת פה נציגת המשטרה, שהיא גם שותפה נאמנה שלנו, מצטרפת מפעם לפעם לוועדות.

פז צוק: אנחנו עושים פעילות משותפת קודם כול עם הגורמים האלה כדי לאסוף את החומרים ולהגיע לוועדה.

פז צוק: ועכשיו לחלק היותר משמעותי.

פז צוק: עד תחילת 2016 היה לוקח כחצי שנה מרגע שאני הייתי מאשר ועד שזה היה מגיע לחתימת הנשיא.

פז צוק: במאמץ משותף – שוב, עם בקרה, אני רוצה שכולם ידעו; אנחנו בסוף גורם ממליץ.

פז צוק: אנחנו מזמינים את כל הגורמים לבוא לראות איך זה מתנהל.

פז צוק: אז הגיעו ממשרד המשפטים כמה פעמים לבקרה, הגיעו מבית הנשיא, ישבו פשוט בדיון והקשיבו.

פז צוק: ואחרי תהליך כזה של שותפות, בית הנשיא ומשרד המשפטים יחד אתנו, עושים מאמץ לקצר את זה לשלושה חודשים, שזה אומר שהם צריכים לייעל את התהליך אצלם, אולי אפילו לתת עדיפות.

פז צוק: זה היעד המשותף של כולנו, שלושה חודשים מרגע חתימה שלי ועד הגעה לחתימת הנשיא.

פז צוק: אני רק אסיים את הנתונים.

פז צוק: 34 מ-36 ב-2015, ואנחנו פחות או יותר באותו קצב ב-2016.

פז צוק: אני מעריך שיוגשו בין 150 ל-180 בקשות עד סוף השנה.

פז צוק: שוב, מה שרלוונטי עולה אלי.

פז צוק: עשינו עוד שכלול בתהליך.

פז צוק: מה לא רלוונטי?

פז צוק: יש קריטריונים.

פז צוק: אם היית יותר מכך וכך ימים עריק – ואם תרצו אני אכנס לפרטים – אתה לא רשאי, אתה לא זכאי; אם היית עבריין סדרתי בנושא משמעתי – אתה לא זכאי.

פז צוק: מה שהכנסנו, גם בהוראה החדשה זה מופיע ממש, אחרי כל הקריטריונים – הראיתי את זה לחברת הכנסת ברקו – הכנסנו עוד סייג אחד שהוא משמעותי מאוד.

פז צוק: אחרי כל הקריטריונים, בסמכותו של יושב-ראש הוועדה להחריג, למשל במקום 10 עבירות משמעת יש לך 12.

פז צוק: בוא נראה על מה העבירות, בוא נראה מתי עשית אותן, אולי עשית את כולן בחצי שנה הראשונה.

ענת ברקו: או שאימא שלו גססה מסרטן ולא נתנו לו לצאת מהיחידה, גם מקרים כאלה.

פז צוק: ולכן, אירועים חריגים כאלה יעלו – כל הדברים מרוכזים אצל מדור חנינות בפרקליטות הצבאית הראשית, אבל המנדט של הפרקליטות זה למיין את הוועדות ולהעלות אלי.

פז צוק: אנחנו עושים בחינה מקדמית לפני ועדה, ואלה שחורגים ויש סיבה טובה לבחון אותם למרות זאת, מעלים אלי טרום הוועדה ואני מגדיר האם יש מקום להחריג.

פז צוק: פעם שהחרגנו מישהו ואמרנו – למרות שיש לך חריגה מקריטריון אתה עולה לוועדה, מאותו רגע הוא עולה לוועדה כמו כל חייל אחר, אז יש פה גמישות שנתונה בידיו של קצין חינוך ראשי, יושב-ראש הוועדה.

ענת ברקו: יופי.

פז צוק: יש מקומות שבהם הדברים יותר קשוחים.

פז צוק: למשל, הגדרנו חייל שלא סיים שירות תקין של 24 חודש לפחות, מכיוון שכל המוטיבציה של מדינת ישראל היא באמת לגרום לחייל לשרת שירות תורם.

פז צוק: ואני רוצה להגיד עוד משהו.

פז צוק: בזמן קצר אני אתקשה להמליץ המלצה שאני יכול לעמוד מאחוריה.

פז צוק: אם אני – אני זה כל המערכת הצבאית – אם אני והמפקדים לא מכירים את החייל לעומק, אז איך אני יכול להמליץ למישהו שיש לו רישום פלילי לעוד שבע שנים, על בסיס שנה וחצי שהוא משרת?

פז צוק: אני לא מכיר אותו, אולי הוא יצא ויסכן את הציבור בהמשך?

פז צוק: לכן, גם לי יש פה אחריות בעניין הזה והגדרנו קו של 24 חודש שפחות ממנו אתה לא זכאי לעמוד בוועדה.

פז צוק: אם יהיה קיצור מינהלי של חודשיים שאנחנו עושים לקראת שנת לימודים אקדמית ודברים מהסוג הזה, או באישור הצבא, אז כמובן אותו אחד יכול לגשת לוועדה.

ענת ברקו: בהוראת קבע אכ"א, עד כמה שאני זוכרת, כתוב 18 חודש.

פז צוק: תיקַנו את זה.

ענת ברקו: תיקנתם ל-24?

פז צוק: זאת החמרה.

ענת ברקו: החמרה רצינית.

פז צוק: העלינו את זה ל-24 חודש.

ענת ברקו: במיוחד כשיש לך קיצור שירות ואז זה מקטין את הזמן שאתה יכול לטפל בחייל.

ענת ברקו: למה?

ענת ברקו: 18 חודש זה לא - - -

פז צוק: זה לא מקטין את הזמן לטיפול בחייל כי בשנה האחרונה גם למי שמשרת 24 חודש, זה בסדר.

שפרה שחר: אבל אין כבר שנה אחרונה, זה רק שמונה חודשים.

אמיר אוחנה: אגב, זה גם תמריץ להשלים את השירות הצבאי.

פז צוק: אמרתי קודם, אנחנו רוצים שתהיה מוטיבציה לשרת שירות מלא על-פי חוק שירות ביטחון.

ענת ברקו: כן, אבל למה להחמיר את זה?

ענת ברקו: גם ככה לא עמדו בזה, אז להחזיר את זה?

פז צוק: עוד שנייה נגיע.

פז צוק: אמרתי, יש שתי סיבות.

פז צוק: אחת, רוצים לתת את המוטיבציה לשרת כמו שצריך.

פז צוק: שתיים, בסוף, הנשיא מתבסס על ההמלצה שלנו.

פז צוק: אנחנו עושים בחינת עומק.

פז צוק: חלק מבחינת העומק זה לראות באמת האם מכירים את החייל, האם להבנתנו החייל נכנס למסלול.

שפרה שחר: אחרי שנה וחצי אתה יודע עם מי יש לך עסק.

שפרה שחר: אתה יודע עם מי יש לך עסק אחרי שנה וחצי.

ענת ברקו: אחרי שנה וחצי זה אחרי הטירונות, אחרי ההכשרות.

ענת ברקו: חבל.

שפרה שחר: ואתה מקטין את הסיכוי שזה יקרה כשאתה מקצר בחצי שנה.

ענת ברקו: חבל.

ענת ברקו: אלה גם אנשים עם פיוז קצר.

שפרה שחר: נכון.

שפרה שחר: זה אנשים שקשה להם לצלוח ביורוקרטיה.

סרן לימור לוי: אם אפשר ברשותך להגיב.

סרן לימור לוי: שמי לימור לוי, אני ממונה על חנינות הנשיא.

ענת ברקו: רמ"ד חנינות?

סרן לימור לוי: רל"ש מדור חנינות.

ענת ברקו: בכלל של צה"ל?

סרן לימור לוי: כן.

ענת ברקו: אז רמ"ד חנינות.

סרן לימור לוי: כן.

ענת ברקו: ראש מדור חנינות.

ענת ברקו: אוקיי, בבקשה.

ענת ברקו: רק אם אפשר בקצרה כי אנחנו רוצים לשמוע את חברי הכנסת.

סרן לימור לוי: בוודאי.

סרן לימור לוי: במקור, נכון, ההוראה עסקה ב-18 חודשים.

סרן לימור לוי: מאז שאני נכנסתי לתפקיד – ולמעשה לא נראה לי כי גם די הזמנתי תיקים מהארכיון כדי לבחון – מעולם לא נתקלנו בחייל ששירת שירות של 18 חודשים.

סרן לימור לוי: אנחנו במקור לא יודעים מאיפה הגיעו ה-18 חודשים האלה ולמה דווקא הנתון הזה, ובפועל, גם חיילים שרצו שיהיו בצבא 20 חודשים, עדיין יש סמכות לקח"ר כן להחליט שהם יעלו לוועדה למרות שהם רק 20 חודשים.

סרן לימור לוי: כלומר, אין כאן תנאי בל יעבור.

סרן לימור לוי: אין כאן תנאי שחייל שביצע 18 חודשים, הוא לא יוכל לעלות לוועדה.

סרן לימור לוי: המקור של קח"ר, הסמכות של קח"ר לבוא ולהחליט לפנים משורת הדין מיועדת בדיוק למקרים האלה של חיילים שקיבלו פטור על רקע רפואי, אבל כן ביצעו שירות צבאי תורם, יוכלו לבוא ולהגיש בקשת חנינה ואנחנו כן נעביר המלצה לוועדה והמלצה לשרת המשפטים ולבית הנשיא.

סרן לימור לוי: בפועל, על מנת שאנחנו כוועדה נעביר חוות דעת שהיא מדויקת – קשה.

סרן לימור לוי: קשה 18 חודשים לבוא ולהגיד שחייל שביצע עבירות לפני השירות הצבאי, אכן עבר תהליך של שיקום, במיוחד כשמדובר בעבירות של אלימות, בעבירות של שימוש בסמים.

ענת ברקו: אבל רואים את זה, דווקא התקופה הקריטית היא התקופה של ההתחלה, של הטירונות.

שפרה שחר: אחרי ארבעה חודשים את יודעת בדיוק עם מי יש לך עסק.

ענת ברקו: אנחנו רואים את זה באמת בתהליכים.

ענת ברקו: המשברים הראשונים של הגיוס הם בחודשים הראשונים.

סרן לימור לוי: נכון.

ענת ברקו: ובהכשרות ובלחץ של הטירונות.

פז צוק: אנחנו לוקחים את זה בחשבון, זה בוועדה.

ענת ברקו: אז למה להחמיר?

ענת ברקו: אתם עשיתם תהליך כזה יפה, למה להחמיר?

סרן לימור לוי: להיפך.

סרן לימור לוי: אנחנו לא מחמירים - -

ענת ברקו: כן החמרתם.

ענת ברקו: חצי שנה.

סרן לימור לוי: - - כי אנחנו מכניסים את סמכות הקח"ר לבחון לפנים משורת הדין.

סרן לימור לוי: אנחנו כן מאפשרים לקח"ר לבוא ולבחון על תיקים של חיילים שכן קיבלו קיצור משמעותי, מ-24 חודשים ל-18 חודשים של שירות צבאי זה החריג.

סרן לימור לוי: ולכן אנחנו נעלה אותם ואנחנו מעלים אותם אחרי שאנחנו שוקלים את הליך השירות שלהם.

ענת ברקו: אני מבקשת שתשקלו את זה שוב.

ענת ברקו: אני חושבת שההחמרה הזאת היא לא במקום, אני חושבת שהיא עושה נזק, ובסופו של דבר יש לכם את שיקול הדעת למשוך את התהליך אם יש לכם ספקות.

פז צוק: אנחנו נבדוק את זה.

פז צוק: ברשותך, ממש בדקה, עיקרי הדברים שאמרתי רק כדי שיוכלו להתייחס.

פז צוק: אז אחד, אנחנו עושים מאמץ גדול בנושא היידוע מהמלש"ב ועד השחרור, יידוע קודם כול של החייל.

פז צוק: שנית, אנחנו מכשירים הלכה למעשה היום את סגלי הת"ש כדי שבאמת יוכלו לתמוך את החייל – זה יכול להיות הסברה נכונה בעניין הזה.

פז צוק: אנחנו מיידעים את המפקדים.

פז צוק: אני עוד רגע אעביר ביניכם איגרת שיוצאת ממש בצורה שיטתית כל שלושה-ארבעה חודשים למפקדים כדי שידעו בכלל שיש אופציה כזאת, ממש איגרת הסברה למפקדים.

ענת ברקו: כדאי, כמו שאתם עושים לסגלי הת"ש, לעשות את זה גם בקורסים של מפקדים – בקורסי המ"כים, בקורסי הקצינים.

פז צוק: אז קודם כול התחלנו מלשגר להם איגרות הסברה ואנחנו גם נכניס את זה באמת למ"מים ולמפקדים הזוטרים יותר.

ענת ברקו: בסוף זו אחריות שלהם.

פז צוק: אנחנו מתקנים את הוראת אכ"א ולמעט הסוגיה הזאת של ה-24 חודש אני רוצה לעבור על כמה דברים ששינינו לטובת החייל.

פז צוק: קודם כול, נתנו זכות, אנחנו גם דוחפים את החיילים להגיש מוקדם יותר את הבקשה, כדי שלא בגלל איזה עיכוב ביורוקרטי כי החייל לא השיג איזה נייר, לא בגלל זה הוא לא יעמוד לוועדה, ואנחנו גם מסייעים לו, מסייעים לו מול הרשויות.

פז צוק: אז הקדמנו את זה.

פז צוק: אם פעם זה היה שלושה חודשים, עכשיו שנה מראש אנחנו מזמינים אותם להגיש את הבקשה.

פז צוק: הרחבנו משמעותית את נושא עבירות המשמעת.

פז צוק: אנחנו מבינים שהרבה עבירות משמעת נעשות בתחילת השירות והרבה מהן הן גם שוליות שלא רלוונטיות.

פז צוק: מי שאיבד את החוגר שלו, צריך להישפט על זה אבל זאת לא סיבה בגלל זה לא למחוק רישום פלילי.

פז צוק: אז הרחבנו משמעותית משבע הרשעות לעשר הרשעות, וזה פרמטר מאוד גמיש.

פז צוק: אם עכשיו העבירות הן קלות, זה פחות משנה.

פז צוק: הרחבנו את היקף ימי הנפקדות שהוא קריטריון לעלייה לוועדה, מ-14 ל-21.

פז צוק: זאת הרחבה משמעותית.

פז צוק: זה לא דבר של מה בכך, שצה"ל נלחם כל הזמן בעניין הנפקדות והעריקות.

פז צוק: ביטלנו את הגיל המקסימלי להגשת בקשה.

פז צוק: אני אפילו לא יודע להסביר למה היה גיל מקסימלי, עד שהגיע אלי חייל שהיה עולה חדש והוא התגייס בגיל 21, הוא סיים בגיל 24 את השירות, ובפקודה קודם היה כתוב 23.

פז צוק: נמחק, אין גיל מקסימלי.

פז צוק: אגב, אם מישהו יגיש בקבע, גם בו נטפל משום שאין גיל מקסימלי.

ענת ברקו: גם בקבע.

פז צוק: גם בקבע.

פז צוק: הרחבנו את ההזדמנות להגיש ערר לוועדה משבעה ימים ל-14 יום מיום קבלת המכתב שבו אנחנו אומרים לו שאנחנו לא נמליץ.

פז צוק: זה קורה לעתים נדירות אומנם אבל יש 14 יום להגשת ערר, והיה ומוגש ערר אנחנו דנים מחדש.

ענת ברקו: אבנר, אנחנו לא יכולים להיכנס ברמה הזאת, אני רוצה להעיר הערה.

פז צוק: זהו, זה התיקון האחרון.

ענת ברקו: אוקיי.

ענת ברקו: יש עוד משהו שאני רוצה להתייחס אליו.

ענת ברקו: מדובר על כך שלא יהיו לחייל יותר מ-14 ימי נפקדות.

ענת ברקו: האם תיקנתם?

ענת ברקו: הגדלתם?

קריאה: 21, הוא אמר את זה.

ענת ברקו: 21.

ענת ברקו: אני ממליצה על 28.

ענת ברקו: באמת, גם כאחת שהייתה מפקדת כלא שלוש שנים, התקופה הראשונית היא מאוד מאוד בעייתית, לכן אני מציעה להגדיל את מספר הימים ל-28.

ענת ברקו: המון פעמים בדמ"ש מפקדים שופטים אז הם ישר משרבבים, לכן 21 זה לא המספר הנכון, בסדר?

ענת ברקו: גם מבחינת גבול הסמכויות של קציני השיפוט הבכירים.

ענת ברקו: אני מבקשת לעבור למשטרת ישראל.

יחיאל חיליק בר: יש לי רק שאלה קטנה.

ענת ברקו: חבר הכנסת יחיאל חיליק בר.

יחיאל חיליק בר: מעבר לכמות העבירות שהתייחסת אליהן, האם יש גם התייחסות שלכם לסוג העבירות?

יחיאל חיליק בר: זאת אומרת, האם יש סוג עבירות שבכלל הצבא לא ייתן להן?

יחיאל חיליק בר: יש פירוט איפשהו בחוק?

פז צוק: זאת בדיוק שאלה שעלתה על עבירות חמורות.

פז צוק: לימור, תתייחסי לזה.

סרן לימור לוי: אני אחלק את התשובה לשניים.

סרן לימור לוי: בעבירות משמעתיות אנחנו תמיד בודקים את טיב העבירה.

סרן לימור לוי: כלומר, על מנת שחייל יעמוד בפני הוועדה, עקרונית אנחנו דורשים עד עשר הרשעות משמעתיות במהלך השירות הצבאי אבל אנחנו נבדוק מה טיב ההרשעות.

סרן לימור לוי: חייל שביצע היעדרות משיקולים סוציואקונומיים, כמובן שאנחנו ניקח את זה לזכותו, לטובתו, ולא נקשה עליו לעמוד בפני הוועדה, כך שהתנאים כן נבחנים לגופם.

סרן לימור לוי: כל הרשעה נבחנת לגופה.

סרן לימור לוי: בנוגע לעבירות שעולות לוועדה, אין לנו הגבלה.

סרן לימור לוי: כל חייל שהורשע לפני השירות הצבאי או במהלך השירות הצבאי אבל על עבירה שהוא ביצע לפני השירות הצבאי, יכול לעמוד בפני הוועדה.

יחיאל חיליק בר: לא משנה מה העבירה, כלומר אין סיווג של איזו עבירה.

סרן לימור לוי: לא משנה מה טיב העבירה.

סרן לימור לוי: אנחנו נותנים לכולם את האפשרות לבוא ולהראות הליך של שיקום.

סרן לימור לוי: במסגרת ההמלצה אנחנו משקללים בין חומרת העבירה לבין התקדמות החייל במהלך השירות הצבאי, בין תהליך השיקום שהוא ביצע אל מול המלצות מפקדים ונתונים נוספים.

פז צוק: כמובן שאנחנו קושרים בין הדברים.

פז צוק: אם עכשיו מישהו הורשע על אלימות, הוא יכול לעלות לוועדה, אבל אם יש לו עכשיו משפט על עבירות של אלימות, זה כמובן עומד לחובתו.

פז צוק: אני אתן דוגמאות, רק לסבר את האוזן.

פז צוק: חיילת שמגיעה אלי שבהיותה נערה דקרה עד כדי סיכון חיים ממש מישהו שתקף אותה, עלתה לוועדה.

פז צוק: אחרי שקלול של כל הנסיבות, הומלצה ונמחק לה הרישום הפלילי.

פז צוק: פגיעות מיניות.

ענת ברקו: לא מגייסים עם עבירות מאוד מאוד חמורות.

יחיאל חיליק בר: מי שרצח, כנראה לא יגיע לצה"ל.

ענת ברקו: לא.

ענת ברקו: עם עבירות מאוד כבדות לא מגייסים.

יחיאל חיליק בר: בגלל זה רציתי לדעת אם יש בכלל איזשהו סיווג או שפשוט מעלים הכול.

ענת ברקו: אז מתייחסים למהות העבירות.

פז צוק: אבל אנחנו מתייחסים באמת גם לחומרת העבירה.

אמיר אוחנה: יש כאן נציגים של רח"ט תומכ"א?

פז צוק: לא.

אמיר אוחנה: כי הם אלה שקובעים את הקריטריונים, את הניקוד.

אמיר אוחנה: יש ניקוד לכל עבירה.

ענת ברקו: לא.

ענת ברקו: קח"ר מרכז.

יחיאל חיליק בר: אם זה ככה, אני רוצה להצטרף למה שענת אמרה – הסיפור שאת אמרת שיש אפשרות לקח"ר להחריג במקרים מסוימים.

יחיאל חיליק בר: למה פשוט לא להשאיר את זה לנשיא ולעשות את הסיווג הזה?

סרן לימור לוי: ההחרגה היא רק לעבירות המשמעתיות.

סרן לימור לוי: כלומר, אנחנו בתהליך בחינת השיקום של החייל אומרים: אנחנו יכולים להבין עשר הרשעות משמעתיות שביצעת במהלך השירות הצבאי.

סרן לימור לוי: אם ביצעת 20 הרשעות משמעתיות שכולן לצורך העניין על אלימות כלפי חייל או כלפי מפקד, זה קיצוני.

יחיאל חיליק בר: אז פה יש סיווג על איזה עבירות?

יחיאל חיליק בר: אם 20 פעם תפסו אותו בלי כומתה, על זה הוא לא - - -

סרן לימור לוי: כאן נכנסת החריגה של הקח"ר כי כאן אנחנו כן נעלה אותו לוועדה כי מדובר בעבירה שהיא פחותה.

פז צוק: אמרתי קודם, זה יעלה בדיון המקדמי, אנחנו עושים מין דיון מקדמי כזה.

פז צוק: אם מישהו עכשיו חרג נגיד מעשר הרשעות, יש לו 15 או 20, נראה על מה העבירות, נראה מתי הוא עשה את העבירות.

פז צוק: אם זה משהו שאין לו רלוונטיות – אני מסתכל על רלוונטיות – אם זה לא רלוונטי לאותה מחיקה, לאותה הבטחה לציבור שיש פה מישהו שבאמת לא עבריין מועד, הוא יעלה לוועדה.

פז צוק: הנטייה בוועדה היא כמובן לבוא לקראת החייל, לא סתם זה נמצא תחת מפקדת קצין חינוך ראשי.

פז צוק: המטרה היא לבוא לקראת החייל, ובלבד שאנחנו יכולים להבטיח שאנחנו לא ממליצים על מישהו שמסכן את הציבור.

ענת ברקו: חיליק, לא היית בהתחלה אבל אנחנו מדברים על כך שבעצם השירות יש את תשלום החוב כלפי החברה.

יחיאל חיליק בר: עם זה אני מסכים, אני גם תומך בחוק.

אמיר אוחנה: רציתי לשאול לגבי הרישום הפלילי.

אמיר אוחנה: רוב ההליכים כלפי נאשמים או מורשעים מתחת לגיל 18, כלומר שהמעשה בוצע מתחת לגיל 18, וכשלא מדובר בעבירות חמורות מהסוג שממילא לא יתגייסו לצה"ל, ממילא מסתיימים באי הרשעה.

סרן לימור לוי: כמעט.

סרן לימור לוי: נכון.

אמיר אוחנה: לא כולם אבל רובם.

אמיר אוחנה: זאת אומרת, עליהם אנחנו לא מדברים כאן.

סרן לימור לוי: מדברים עליהם.

אמיר אוחנה: אז מחיקה זאת מחיקה?

אמיר אוחנה: כלומר, לא היה ולא נברא?

אמיר אוחנה: זה נעלם?

רפ"ק ליאורה סולטן: אולי אני אענה על זה.

ענת ברקו: זה משטרת ישראל, אני חושבת.

קריאה: זה תקנת השבים.

ענת ברקו: אמיר, זאת שאלה טובה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ליאורה סולטן-יעבץ, ראש חוליית ייעוץ וחקיקה במדור מידע פלילי.

ענת ברקו: ליאורה, תתייחסי בבקשה גם לנושא של המבצע שאתם עושים כי זה מעניין את הפורום.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: קודם כול בשני משפטים לשאלתך.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: המחיקה שאתה מדבר עליה, ולא משנה כרגע איזו מחיקה – אם היא באה כתוצאה מהמלצה או אם היא באה בגלל שחלפה תקופת המחיקה – המחיקה היא איננה פיזית.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: סעיף 16 לחוק המרשם הפלילי אומר שזה יימחק, באופן כזה שגופים מצומצמים, כל פעם גופים מצומצמים יותר, בסך הכול.

אמיר אוחנה: שב"כ, משטרת ישראל, פרקליטות.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: נכון.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: פחות או יותר, זה נקרא גופי גישה ישירה, מרבית הגופים הללו כן יראו מחיקה – גם, כל אחד עם תפקידו הוא, זה לא שכולם יכולים לראות בתוך הגופים שהם גישה ישירה.

אמיר אוחנה: אבל תעודת היעדר רישום פלילי הוא יוכל לקבל, מה שנקרא תעודת יושר.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: לא.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה לא נקרא תעודת יושר כי אנחנו לא מחלקים - - -

אמיר אוחנה: בעגה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בעגה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אבל, אזרח שבא להוציא עבור עצמו פלט זכות עיון, יראה את התיק המחוק, הוא יראה אותו.

אמיר אוחנה: עבור מקום עבודה?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם הוא יהיה חכם וילך למקום עבודה פרטי ויציג את זה – בעוכריו.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אנחנו מנסים כמה שיותר למגר את התופעה.

אמיר אוחנה: הוא בא לעבוד כשומר בית-ספר, אומרים לו תביא היעדר רישום פלילי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם אומרים לו והוא מביא - - -

אמיר אוחנה: הוא יכול לקבל מכם היעדר רישום פלילי?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא יקבל כי זו זכות העיון שלו, של עצמו.

אמיר אוחנה: לא, אני לא שואל אם הוא יקבל את המרשם הפלילי שלו כי את אומרת ששם זה כן יהיה רשום.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם הוא בא לשומר לפי הדוגמאות שנתנו עכשיו - - -

אמיר אוחנה: אני שואל, אם הוא בא לספק לבית-הספר, למעסיק שלו.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם משרד החינוך הוא זה שאחראי עליו, כרגע מעסיק שהוא מעסיק ציבורי – לא מעסיק פרטי שאין לי שליטה – ציבורי, משרד החינוך, איננו רואה תיקים מחוקים.

אמיר אוחנה: זאת לא השאלה, סליחה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אז תפרט אותה.

אמיר אוחנה: המעסיק אומר לו: תביא לי בבקשה היעדר רישום פלילי, גיליון רישום פלילי.

אמיר אוחנה: הוא ניגש אליכם.

אמיר אוחנה: אם הוא מקבל את הכול, זאת אומרת זה רשום שם.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: נכון.

אמיר אוחנה: אז זה לא עוזר לו.

שבתאי גרוטס: אני מתייחס ברמה הפרקטית.

שבתאי גרוטס: אין "טבולה ראסה".

ענת ברקו: הוא לא אמור להביא את הפלט שהוא מקבל.

אמיר אוחנה: אז מה הוא כן אמור להביא?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בגלל זה אמרתי, וכן עניתי לך, רק אולי לא הסברתי את עצמי מספיק.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם אדם הולך למקום שהוא ציבורי, כמו משרד החינוך, להיות שומר, גנן - - -

קריאה: מורה גם.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אני אומרת מהנמוך.

אמיר אוחנה: נניח.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מחנך ומנהל.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: למשרד החינוך יש ערוץ ממשק עם המשטרה, איתי, אני מאשרת את זה, והם פשוט מקבלים על-פי היקף המידע לו הם זכאים.

אמיר אוחנה: הוא לא צריך לחתום ויתור על סודיות?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא חותם שם כשהוא מגיע לראשונה להיות מועמד פוטנציאלי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא חותם שהוא מוותר.

אמיר אוחנה: ואז הוא פונה אלייך.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא לא פונה אלי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: למשרד החינוך.

אמיר אוחנה: משרד החינוך פונה אלייך ואת אומרת לו: מכיוון שנמחקה ההרשעה הפלילית, אין כלום.

אמיר אוחנה: את אומרת לו – נקי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אני לא אומרת לו כלום, אני מעבירה לו את הגיליון הנקי, בלי דיבורים.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: פשוט ככה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה ממשק מחשובי, אין דיבורים.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא מתקתק את תעודת הזהות שלך, כי אתה רוצה להיות שם מחנך, והוא מקבל פלט נקי במידה ונמחקה לך ההרשעה.

אמיר אוחנה: אמרת משרד החינוך, אבל מה קורה עם מעסיקים אחרים?

אמיר אוחנה: נגיד משרד התחבורה, הוא רוצה להיות נהג מונית.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אותו סיפור.

אמיר אוחנה: או נגיד מעסיק פרטי.

אמיר אוחנה: אומר לו: אני רוצה לדעת שאין לך עבר פלילי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זו החלוקה הברורה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מעסיק פרטי יכול לשלוח אותך ולהגיד לך להביא, ואתה תלך לאחר שהוא אמר לך את זה כי אתה מאוד רוצה את העבודה, ותפיל את עצמך יכול להיות.

אמיר אוחנה: מה האלטרנטיבה שלי?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש אלטרנטיבה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מי שפונה אלי – אני אומרת את זה בצורה מאוד ברורה – אנחנו גם במשטרה מנסים למדר.

אמיר אוחנה: אגב, מעטים מגיעים אלייך.

אמיר אוחנה: יפנו לתחנת המשטרה הקרובה לביתם.

ענת ברקו: אי-אפשר להפיק בתחנת המשטרה אישור מעבר לאישור הפרטי על האדם המעסיק?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ברשות

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: כם, אני נותנת תשובות לכול.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: שני משפטים.

ענת ברקו: כן, אבל ממש בקצרה, שנספיק לשמוע את כולם.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש את חוק המידע הפלילי – כמו שדיברתי איתך עליו – הוא אמור לעבור בקריאה שנייה עכשיו במושב החורף.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: התקלה הנוראית הזאת בעקבות בג"ץ פישלר, שגרמה לכך שייתנו את אותו פלט, זכות עיון בידיים, ויגרמו לכל התקלות הללו, נבעה מאותו בג"ץ.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אנחנו החלטנו לחזור אחורה לתקופה שלא ניתן היה להוציא את זכות העיון אלא רק לעיין.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוספנו כמובן, בגלל הקידמה והטכנולוגיה, שלא ניתן יהיה לתעד את זה – לא בווטסאפ, לא בצילום – לכן פלאפון יהיה בחוץ.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אדם יוכל להיכנס למש"ל בתחנת משטרה ולהעתיק לעצמו את הדברים שהוא רוצה לבדוק, אבל לא יותר מכך.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ולכן הוא יבוא למעסיק הפרטי ויגיד לו: אדוני, אני הלכתי למשטרה ואמרו לי שלא מפיקים את זה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה יהיה בחוק ונפתור את זה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: נכון להיום, אם פונים אלי, ופונים אלי הרבה, אני אומרת – גם לשוטרים שנותנים את הפלט – תגידו להם שפניתם למשטרה ושאל אותך אותו שוטר למה אתה צריך את זה, הוא אמר, אני צריך את זה לרמי לוי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא אמר, אסור לך לתת את זה לרמי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם רמי הוא גורם זכאי, שיפנה למשטרה, הוא יודע איך.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ובזה הרגע אתה בא אליו בלי פלט.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: נניח וזה לא יעבוד, הדף הראשון - אנחנו תיקנו את זה כבר לפני כמה שנים – כל הפלט הזה, הדף הראשון, הוא נקי לחלוטין, עם השם, ואני מזמינה כמובן כל אחד לנסות להוציא את זה בתחנה ולראות איך זה נראה, עם השם שלך, תעודת הזהות שלך.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הפלט נקי לחלוטין, אנחנו לא משדכים את זה, לא שמים חותמת במניפה ובעצם אתה יכול להגיש את הדף הראשון, מאחורי כל זה יש לך את המרשם, אם יש.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ואם אין, אז אין.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ולכן, מנסים למצוא כל הזמן פתרונות, חוקיים כמובן, ולמגר את התופעה הזאת.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: החוק החדש יפתור את זה, יפתור, ולכן צריך לקדם אותו מהר.

ענת ברקו: ליאורה, את יכולה להתייחס - כי יש כאן עוד גורמים שבטח ירצו להתייחס לאוכלוסיות נוספות – לגבי המבצע שאתם הולכים לעשות ועל המצב היום במדינת ישראל, כשמעל מיליון איש בעצם עם רישום פלילי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: את מדברת על מה שהסברתי לך לגבי המרשם המשטרתי, על התיקים הסגורים.

ענת ברקו: כן.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אז הקח"ר באמת הזמין אותי לוועדות הללו ואני נוכחתי לדעת שקודם כול עושים שם דברים מופלאים – תדעו – זה מדהים איך משנים לחיילים ולאזרחים חדשים את החיים.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אבל בצד זה, אותו חייל שהיה לו מרשם פלילי בגין עבירת מין או בגין עבירת אלימות – מחקו לו, הנשיא קיבל את ההמלצה ולאותו חייל ניתנה החנינה, יש באמתחתו במרשם המשטרתי תיקים סגורים, מחוסר ראיות, מחוסר עניין ציבורי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש גופים שרואים אותם, ולכן בעצם נעשתה חצי עבודה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הם לא יודעים על זה, הם לא יודעים שהם יכולים לפנות ולבקש גם את התיקים הללו למחוק.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: שם המחיקה היא פיזית, היא אמיתית, אנחנו מוציאים את זה לחלוטין מהמרשם המשטרתי.

אמיר אוחנה: לא היה ולא נברא.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: לא היה ולא נברא, ואף אחד לא יראה את זה.

ענת ברקו: יופי.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ולכן, בגלל שישבתי בוועדה, הוצאתי איגרת לכל החיילים הללו או האזרחים החדשים, שבעצם מפנה אותם אלינו למדור מידע פלילי.

ענת ברקו: למה שהצבא לא יעשה את זה?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה מה שעשיתי.

ענת ברקו: אז הצבא עושה את זה בתהליך?

ענת ברקו: הכנסתם את זה לתוך התהליך?

סרן לימור לוי: ברגע שהחייל מגיע לוועדה אני מצרפת לו איגרת.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא מקבל איגרת עם כל הפרטים – זה לא משהו בסמכותם, זה בסמכות מדור מידע פלילי, זה בחוק.

ענת ברקו: ברור, אבל יש אינטראקציה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בוודאי.

פז צוק: כתוצאה מהסיפור הזה, זה מה שקורה לדעתי שלושה חודשים כבר.

ענת ברקו: מעולה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מיוני.

פז צוק: והאיגרת היא איגרת שליאורה חתומה עליה.

ענת ברקו: יפה מאוד.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ואז הם התחילו לפנות באמת בצורה מאוד אינטנסיבית ומסיבית, והתיקים הללו נמחקים, ואנחנו באמת-באמת מוחקים.

ענת ברקו: כל הכבוד.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: גם שם יש limit של תיקים – חמישה תיקים – אנחנו חורגים מזה אם אנחנו רואים שמדובר, כמו שנתת דוגמה: 15 תיקים של אירוע שהוא מתגלגל, אז מסתכלים על זה כאירוע אחד.

אמיר אוחנה: אתם לא עושים הבחנה בעניין הזה בין היעדר עניין לציבור להיעדר ראיות?

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: עושים.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בוודאי שעושים.

אמיר אוחנה: אני אגיד לך למה.

אמיר אוחנה: נגיד מישהו רוצה להתגייס לשב"כ.

אמיר אוחנה: אם נסגר תיק מחוסר ראיות, זה בסדר, מבחינתי מקובל עלי שזה ייעלם ויימחק מהאוויר כי העלילו עליו, לצורך העניין.

אמיר אוחנה: אבל אם זה היעדר עניין לציבור, אולי אנחנו רוצים שהשב"כ כן ידע מזה.

ענת ברקו: השב"כ יודע מזה.

אמיר אוחנה: לא, לא בטוח.

אמיר אוחנה: השב"כ יודע מה שיש במרשם.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש גם לזה שוב שני מסלולים.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: האחד, תיקים שאנחנו סבורים שיש בהם חוסר עניין ציבורי והם נראים לנו חמורים – קודם כול, תבין, הבסיס הוא חלוף הזמן.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם הוא בגיר זה שבע שנים בעבירות עוון ואם הוא קטין זה חמש שנים.

אמיר אוחנה: שמה?

אמיר אוחנה: שאחרי שבע שנים אפשר לפנות ולבקש.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בדיוק.

אמיר אוחנה: זה לא נמחק אוטומטית.

ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ברור.

ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם זה תיק אחד, כן.

ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם זה עבירת עוון – אני לא רוצה יותר מדי להלאות אתכם.

ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש לזה גם פרמטרים – אם תרצה אחרי כן אני אסביר לך לבד.

ענת ברקו: כן, אנחנו חייבים להתקדם.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אבל עקרונית, אנחנו בשיקול דעת.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בתיקים שיש כמה – כי אם יש לו מרשם פלילי אז בטח יש לו כבר כמה תיקים – אנחנו בודקים.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אנחנו מזמינים את התיקים מהיחידות, ובודקים.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם אנחנו סבורים – ואני אומרת לך שיש תיקים שאני מקבלת שמבקשים ייעוץ משפטי, שאני אומרת: מצטערת, מישהו שתה ערק שסגר את התיק הזה, אני לא מוכנה לחתום על זה, ויש תיקים שאני אומרת, בוודאי, עוול גדול.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מפעילים שיקול דעת.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: המטרה היא לסייע להגיע לאזרחים שיחזרו לקהילה ולא יישארו בסוף בלי עבודה ובאמת ללא פרנסה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זו לא המטרה, ולכן זה חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים.

ענת ברקו: נכון.

ענת ברקו: תודה רבה, ליאורה.

ענת ברקו: מצוין, תודה ואני שמחה על שיתוף הפעולה.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: תודה.

ענת ברקו: את נציגת קח"ר.

רס"ן אנפה כרמלי: כן, נציגת הפרקליטות.

ענת ברקו: ביקש לדבר עורך-דין שבתאי, נציג לשכת עורכי הדין.

שבתאי גרוטס: בוקר טוב, עורך-דין שבתאי גרוטס, נציג לשכת עורכי הדין, חבר ועדת צבא וביטחון.

ענת ברקו: תודה על ההערות ששלחתם לנו.

שבתאי גרוטס: קודם כול, אני מברך – גם היית אצלנו לפני שבועיים, בירכת אותנו בנוכחות – יש יוזמות חקיקה נוספות שלא נדבר עליהן היום, ואנחנו תומכים ללא סייג ברוב הדברים.

ענת ברקו: תודה לכם.

ענת ברקו: וגם תודה על ההערות שהעברתם.

שבתאי גרוטס: אני רוצה להתייחס לגופם של דברים, למעשה יש שני נושאים מהותיים.

שבתאי גרוטס: אחד, יידוע טרם גיוסו.

שבתאי גרוטס: כיום אנחנו מדברים על סעיף קטן (א) – ביום גיוסו או בסמוך לאחר מועד זה.

שבתאי גרוטס: כלומר, אנחנו נתקלים בצו ראשון, בצו שני.

שבתאי גרוטס: ניצור איזשהו תהליך ולא רק מהרגע שהוא מתגייס לצבא.

ענת ברקו: נכון.

ענת ברקו: הערה מעולה.

שבתאי גרוטס: זאת הערה מאוד מרכזית וחשובה, שאנחנו מצפים באמת לשינוי כחריג, כהסתייגות, איך שתמצאו לנכון בנושא הזה.

דרור גרנית: תחזור בבקשה על ההערה.

שבתאי גרוטס: אני אקרא את סעיף 44ב(ב): "צבא הגנה לישראל יביא לידיעת חייל את פקודות הצבא כאמור בסעיף קטן (א) ביום גיוסו או בסמוך לאחר מועד זה.

שבתאי גרוטס: "

ענת ברקו: יש לה תשובה על זה.

סרן לימור לוי: אם אפשר להעיר.

סרן לימור לוי: כל מלש"ב בעל רישום פלילי חייב לעבור ריאיון אצל מפקד לשכת גיוס.

סרן לימור לוי: ביום הריאיון, כשמפקד לשכת הגיוס מחליט לגייס את החייל, הוא מביא לו איגרת והוא אומר לו: תדע לך, אתה ככל הנראה כן הולך להתגייס לצה"ל; ככל שתתגייס לצה"ל ותבצע שירות צבאי תקין ותורם, תוכל לעלות לוועדה.

סרן לימור לוי: אנחנו תופסים, ומאוד חשוב היה לי להעביר את האיגרת עוד לפני שהוא מתגייס.

אמיר אוחנה: יפה.

אמיר אוחנה: זה מה שהוא אומר.

סרן לימור לוי: אנחנו תופסים אותם במועד הריאיון.

שבתאי גרוטס: למה לא לעגן את זה בצורה מסודרת ולא להשאיר את זה פלואידי, כמשהו שהוא נופל?

שבתאי גרוטס: אם ממילא זאת ההתייחסות, זה צריך להיות כתוב.

ענת ברקו: שבתאי, קיבלנו.

שבתאי גרוטס: מצוין.

שבתאי גרוטס: הנושא הבא.

פז צוק: אמרתי קודם.

פז צוק: זה מעוגן, יש חובת יידוע.

ענת ברקו: אין בעיה.

ענת ברקו: אז אנחנו נעגן אותה בחוק.

ענת ברקו: קדימה.

שבתאי גרוטס: הנושא השני, 44ב: מאת צבא הגנה לישראל לקיצור או מחיקה – בין הסיפה לרישה – לגבי עבירות שנעשו טרם גיוסו, זה גם כן לא מצוין פה בתוך 44(א) וזו גם הערה מאוד חשובה שצריך להתייחס אליה.

ענת ברקו: תיקנו את זה.

ענת ברקו: קיבלנו את המכתב שלכם ועשינו עבודה.

שבתאי גרוטס: מצוין.

עידו בן יצחק: זה עוד לא נאמר פה, אבל כן.

שבתאי גרוטס: למעשה, לשכת עורכי הדין וכנציג למעשה של הוועדה, אנחנו מקבלים בחום את ההמלצה ומברכים על שיתוף הפעולה, ואנחנו נשמח להיות חלק בשאר הנושאים.

ענת ברקו: תודה.

ענת ברקו: ותודה על העזרה שלכם ותודה על התמיכה.

שבתאי גרוטס: זו הכרה אזרחית בהכשרות צבאיות ויש עוד הרבה דברים שזה בין-משרדי.

שבתאי גרוטס: דיברתי גם עם השב"ס כאן בוועדה מקבילה של משרד הפנים, כלומר הערה מהותית – צריכה להיות אינטגרציה למעשה בין הוועדות ובין הלשכה, איזושהי ועדה בין-תחומית כדי לשלב את כלל הפעילויות בהנעה קדימה.

ענת ברקו: אוקיי.

ענת ברקו: תודה רבה, שבתאי, ותודה על ההערות שלכם.

ענת ברקו: שפרה, תציגי את עצמך למי שלא מכיר את שפרה.

עמר בר-לב: יש מישהו שלא מכיר את שפרה?

ענת ברקו: לא יודעת, ליתר ביטחון.

שפרה שחר: שפרה שחר, מנהלת עמותת בית חם לכל חייל, עמותה שפועלת למען כלל חיילי צה"ל והחיילים המשוחררים.

שפרה שחר: אני באמת מברכת את חברת הכנסת ענת ברקו, לא סתם מן השפה אל החוץ – כי מבלי לקטול אף אחד אחר; אני מקווה שיצטרפו אלייך עוד הרבה חברי כנסת שעניינם של חיילי צה"ל יהיה כל כך חשוב להם – כי לצערי, ומבלי לפגוע בלובשי המדים הנוכחים כאן, לא ראינו את ההירתמות הזאת מתוך שורות צה"ל, אכ"א וכדומה אלא זה תמיד בא מבחוץ והם איכשהו נאלצים להתיישר לדרישותיהם ולבקשותיהם של חברי הכנסת.

ענת ברקו: אנחנו רואים כאן הרבה רצון טוב.

שפרה שחר: יש כאן עוד חברי כנסת שעשו דבר או שניים למענם.

שפרה שחר: גם במאבק שלנו להעלאת שכר החיילים לא ראינו את שורות צה"ל מסייעים לנו אלא דווקא את חברי הכנסת.

פז צוק: אני ממש מסתייג מהדבר הזה.

ענת ברקו: שפרה, יש לנו אוזן קשבת בתוך הצבא להרבה מאוד תהליכים.

פז צוק: אנחנו כבר שנה בתוך התהליך - - -

ענת ברקו: יש לנו אוזן קשבת בתוך הצבא.

שפרה שחר: ברוך השם, אמרתי, מבלי לפגוע בנוכחים.

פז צוק: לא, זה פשוט לא נכון.

ענת ברקו: שפרה, זה לא פייר.

שפרה שחר: אני אגיד לך, כי הדבר הזה כמו שאת רואה – הפקודה קיימת כבר ולא ביצעו אותה.

ענת ברקו: בסדר, זה נכון.

שפרה שחר: ובלי ה-initiative שלך לא ביצעו אותה, אז תני לי להחמיא לך – לא מהשפה אל החוץ.

ענת ברקו: בואו נתקדם.

ענת ברקו: יש כאן רצון טוב מאוד מאוד מאוד מכל הגורמים.

פז צוק: זה פשוט לא נכון.

פז צוק: שנה שלמה יש פה תהליך.

שפרה שחר: בסדר, אבל מה קרה קודם.

שפרה שחר: אנחנו מדברים על רישום פלילי – אני לפני ארבע שנים באתי ואמרתי, יש חיילים שבאים מרקע חרדי, שהתגייסו, ובגלל שכשהם היו ילדים הם נלקחו עם ההורים שלהם להפגנות בכל מיני מקומות, הפגנות נגד חילול שבת וכל מיני דברים כאלה, יש להם רישום פלילי והם לא הצליחו לצאת מזה.

שפרה שחר: לפני ארבע וחמש שנים באתי וצעקתי והתחננתי, ואף אחד לא הקשיב.

ענת ברקו: שפרה, אז אנחנו עכשיו במצב טוב.

שפרה שחר: ברוך השם.

שפרה שחר: ימות המשיח.

ענת ברקו: אם יש לך עוד רעיונות, תגידי.

ענת ברקו: יש כאן אוזן קשבת אני חושבת באופן מצוין, כל הגורמים חברו להם יחד.

שפרה שחר: אוקיי.

שפרה שחר: אז עכשיו לגופו של עניין.

שפרה שחר: אני באמת מברכת על התהליך, אבל יש כאן באמת את העניין הזה שעלה תוך כדי הדיון של השנה וחצי או השנתיים שהוא כל כך קריטי.

ענת ברקו: שנה וחצי.

שפרה שחר: כן, הוא כל כך קריטי משום שבסוף, אם אנחנו רוצים לעשות את התהליך הזה באמת, אז בואו נקל ולא נקשה, והחצי שנה הזאת היא לא עוד יומיים.

שפרה שחר: היא בדיוק הטווח שאני מזהה שזה לא יקרה.

ענת ברקו: שהפתיל הוא קצר, וקשה לעמוד בזה.

שפרה שחר: בדיוק.

שפרה שחר: שזה לא יקרה.

ענת ברקו: מה אתה אומר על זה, קח"ר?

פז צוק: תחדדי שוב.

ענת ברקו: שנה וחצי, 18 חודש.

שפרה שחר: אנחנו מדברים על 18 חודש ולא 24 חודש כי זה בדיוק - - -

ענת ברקו: אל תחמירו.

פז צוק: אנחנו לא מחמירים.

ענת ברקו: זה החמרה.

שפרה שחר: אם אתם באים לעשות בכנות – ואני רוצה להאמין שאתם באים בכנות לעשות את התהליך הזה – תעשו אותו באופן אמיתי ולהקל על החיילים.

שפרה שחר: אני קצת עוסקת בחיילי צה"ל כמה שנים ואני רואה שאתה כן יודע עם מי יש לך עסק אחרי שמונה חודשים.

ענת ברקו: שפרה, זה כבר הוראות קבע אכ"א.

פז צוק: אני אסביר בקצרה.

שפרה שחר: אם הדיון הוא אמיתי אז בואו נבקש.

ענת ברקו: שפרה, אמרת את הדברים.

פז צוק: ההסבר הוא נורא פשוט.

ענת ברקו: קח"ר, קח"ר.

פז צוק: שנה לפני השירות, זה 18 חודש, זה שמונה חודשים - - -

ענת ברקו: קח"ר, לא.

ענת ברקו: אני אשב גם עם קח"ר לאחר מכן על הוראות קבע אכ"א.

ענת ברקו: יש לנו כמה הערות – זה בנפרד, זה לא החוק.

שפרה שחר: אבל זה קריטי.

ענת ברקו: זה קריטי והעלינו את זה כאן, דיברנו.

שפרה שחר: אוקיי.

שפרה שחר: מבקשת.

ענת ברקו: ואני בהזדמנות זו רוצה להודות לך על כל הפעילות שלך.

ענת ברקו: באמת, זו הזדמנות טובה להגיד לך תודה.

שפרה שחר: תודה.

אודית קורינלדי-סירקי: אני אשמח להגיד כמה מלים.

אודית קורינלדי-סירקי: עורכת-דין אודית קורינלדי, היועצת המשפטית של הנשיא.

אודית קורינלדי-סירקי: אני רוצה להבהיר פה כי אני לא בטוחה שכולם יודעים, שבעצם הקריטריונים שקח"ר תיאר הם קריטריונים של ההמלצות של הצבא, אבל כל חייל יכול להגיש בקשת חנינה.

אודית קורינלדי-סירקי: אין מגבלה, אין אף מגבלה.

אודית קורינלדי-סירקי: זאת אומרת, חייל שלא קיבל המלצה מקח"ר, חייל שמטעמים כאלה ואחרים החליט שהוא לא מגיש לוועדה, שהוא לא התפנה לזה נפשית, שהוא לא היה במקום הזה, תמיד תמיד תמיד יכול לבוא לנשיא המדינה ולהגיש בקשת חנינה.

אודית קורינלדי-סירקי: צריך להבין שהדבר הזה הוא כלי עזר נוסף.

ענת ברקו: נכון.

אודית קורינלדי-סירקי: זה עוזר לנו מכיוון שלצבא יש מידע.

ענת ברקו: עוזר לחיילים מאוד מאוד כי זה מבנה את התהליך.

אודית קורינלדי-סירקי: וזה עוזר לנו לעזור למי שראוי לעזרה הזאת.

אודית קורינלדי-סירקי: ויש ללא ספק סיפורים מרגשים ומדהימים שבזכות התרומה של הצבא אפשר היה להציף אותם.

אודית קורינלדי-סירקי: אני רק אומרת שצריך להבין, הדבר הזה זה כלי עזר, זה לא שאם חייל לא מגיע או לא עובר איזשהו סף, איזשהו קריטריון, הוא לא יכול להגיע אלינו.

אודית קורינלדי-סירקי: תמיד יכול להגיע אלינו – מייד, תוך כדי השירות, מייד אחרי השירות, שנה אחרי השירות, שנתיים אחרי השירות – תמיד הוא יכול להוכיח את תהליך השיקום שלו, וגם אם הוא לא קיבל את ההמלצה.

אודית קורינלדי-סירקי: זה נורא חשוב שיבינו שהדבר הזה זה תוספות, זה עזר.

ענת ברקו: אודית, אתם נותנים להם איזושהי קדימות במובן זה שהדיונים על-ידי הנשיא, זה מועלה על שולחנו של הנשיא בצורה מובנית, עם התהליך בצבא ומשרד המשפטים?

ענת ברקו: האם אתם נותנים קדימות בטיפול ובמהירות של הטיפול?

אודית קורינלדי-סירקי: אנחנו ודאי נותנים קדימות.

אודית קורינלדי-סירקי: כשמדובר בהמלצות חיוביות אנחנו בהחלט נותנים קדימות.

ענת ברקו: תודה.

אודית קורינלדי-סירקי: אנחנו רואים את החשיבות הגדולה מאוד – הנשיא וגם אני – ובאמת אני גם רוצה לברך את הקח"ר ואת העשייה של לימור ושל הקח"ר.

ענת ברקו: כל שיתוף הפעולה עם משטרת ישראל, עם לשכת עורכי הדין, עם שפרה.

אודית קורינלדי-סירקי: צריך גם להבין שבגלל שהעבודה היא רצינית והיא יסודית, המשקל של ההמלצה הוא מאוד גדול.

אודית קורינלדי-סירקי: אם העבודה היא לא יסודית ולא רצינית והם לא ידעו להעיד על החייל שהוא באמת עבר תהליך משמעותי, אז משרד המשפטים יצטרך לעשות עוד בדיקות ואנחנו נצטרך לעשות עוד בדיקות.

אודית קורינלדי-סירקי: צריך להבין שבסוף אנחנו רוצים לתת למי שראוי לזה, לא למי שלא ראוי.

ענת ברקו: תודה רבה.

ענת ברקו: חבר הכנסת בר-לב רוצה לשאול שאלה.

ענת ברקו: בבקשה.

עמר בר-לב: אני רואה את השינוי שנעשה כאן בנוסח.

עמר בר-לב: אני מכיר היטב את הבעיה הזאת עוד מהתקופה שהייתי יושב-ראש תנועת "אחרי" והיינו נאבקים לגייס צעירים שהיו להם תיקים, וכן הלאה.

עמר בר-לב: מי שעשה שירות משמעותי או שירות מלא, ועשה שירות בצורה ראויה, אין ספק שיש טעם לבחון ואפילו להמליץ על קיצור או ביטול התיקים הפליליים כדי לתת לו/לה לפתוח דף חדש אחרי הגיוס.

עמר בר-לב: אבל מה שכאן שוּנה, התנאי שנמחק כאן היה שירות סדיר מלא.

עמר בר-לב: אני מבין שצריך לתת את ההזדמנות גם לחייל וגם לגורמי הצבא לפני שהוא משתחרר להגיש את הבקשה.

ענת ברקו: עמר, לא היית בכל הדיון.

ענת ברקו: אנחנו דנו בכל נקודות הזמן הללו ופשוט אי-אפשר, לא מחכים עד שהוא יסיים את השירות, אבל זה כמובן מגביר את המוטיבציה.

עמר בר-לב: לא, זה בסדר.

אמיר אוחנה: אבל האריכו את זה ל-24 חודשים, שזה כבר קרוב.

עמר בר-לב: אבל הרעיון המרכזי בחוק הזה, לדעתי, הוא שמי שתרם – אם זה בחורה, 24 חודשים, ואם זה בחור, 32 חודשים – למדינה, מן הראוי שהמדינה תבחן את קיצור או ביטול התיקים.

עמר בר-לב: כאן, התנאי הזה ירד לחלוטין.

עמר בר-לב: זאת אומרת, יכול להיות שמישהו שירת רק שירות חלקי, הוגשה בקשה אחרי שנתיים, הייתה אפילו המלצה של אכ"א, שלושה חודשים אחרי כן הוא ערק מהצבא והוא נפקד.

עמר בר-לב: זאת אומרת, הרעיון המרכזי כאן, שמי שממלא את חובתו למדינה ראוי שהמדינה תיתן לו הזדמנות לפתוח דף חדש, הרעיון המרכזי כאן נפגע.

עמר בר-לב: אז אני מבין ומסכים שצריך לתת את ההזדמנות בשביל כל התהליכים, לכעבור שנתיים.

ענת ברקו: רמ"ד חנינות רוצה לענות לך.

יחיאל חיליק בר: עמר, רק מילה.

יחיאל חיליק בר: דיברו פה על הסיפור של מי שמקצר וכו'.

ענת ברקו: דיברנו, דיברנו.

יחיאל חיליק בר: הרי ממילא מה שאומרת היועצת המשפטית של הנשיא, הופך את כל החוק הזה לעניין ההמלצה של הצבא.

עמר בר-לב: לא, היועצת המשפטית של הנשיא אומרת בצד שלילי וחיובי – צד שלילי, שזה מיותר כי כל חייל יכול להגיש.

עמר בר-לב: צד חיובי, שאין ספק שחייל שגם מקבל איזושהי המלצה מהצבא - - -

ענת ברקו: לא רק המלצה, הם מבנים לו את התהליך, מלווים אותו, זה לא עולה לו כסף.

יחיאל חיליק בר: מקבל קדימות אולי.

עמר בר-לב: חברי חברי הכנסת, בסוף, עם כל הכוונות, המילה הכתובה היא החשובה.

עמר בר-לב: והמילה הכתובה שהייתה כאן, שנמחקה, זה מי שביצע שירות חובה מלא.

עמר בר-לב: זה נמחק.

יחיאל חיליק בר: נניח מישהו שקיצרו לו חודשיים כי בא לו להתחיל את שנת הלימודים – אני, את הקבע שלי קיצרו כדי להספיק לאקדמיה.

עמר בר-לב: אם הצבא ביוזמתו קיצר.

ענת ברקו: יש לנו תשובה.

ענת ברקו: קח"ר, בבקשה.

פז צוק: קודם כול, גילוי נאות – עמר היה מפקדי בסדיר.

ענת ברקו: הוא היה מפקד של כולם, עמר – כל אחד שיושב כאן, עמר היה מפקדי.

יחיאל חיליק בר: לא, שלי לא.

יחיאל חיליק בר: אלעזר שטרן היה מפקדי.

פז צוק: לכן אני מרשה לעצמי לקרוא לו עמר.

פז צוק: שני נושאים, ואני אחבר גם אל הדברים.

פז צוק: אנחנו הרחבנו את זמן הגשת הבקשה לשנה מראש כדי לתת גם מענה לביורוקרטיה.

עמר בר-לב: מצוין.

פז צוק: ההגעה לוועדה להחלטה סופית היא שלושה חודשים לפני השחרור, אבל אם עשית עבירה נוראית בדרך, אנחנו ניקח את זה בחשבון.

פז צוק: אני עונה גם על ה-18 חודשים.

פז צוק: בסוף, הצבא זה דבר רחב מאוד.

פז צוק: אני נשען על המלצות מפקדים.

פז צוק: דרך אגב, מפקד שאני מגלה – והיה לי אירוע כזה – שנותן המלצה שהיא לא תואמת, הדבר הזה מגיע אפילו לבירור מול אותו מפקד.

פז צוק: אני סומך על המפקדים.

פז צוק: מפקד שמעביר המלצה, הוא מעביר אותה בסמוך לשחרור, בסמוך לעלייה לוועדה, חלק מהמפקדים אפילו מגיעים להעיד לטובת החייל, ואז אנחנו נמנע מקום שמישהו בדרך בשנה הזאת באמת עשה איזושהי עבירה.

עמר בר-לב: סליחה.

עמר בר-לב: זה אני מבין ואני מקבל.

פז צוק: זה בפקודה.

פז צוק: זה לא בחוק.

ענת ברקו: יש הוראת קבע אכ"א, עמר.

עמר בר-לב: אבל בשביל זה אתם לא צריכים חוק.

עמר בר-לב: החוק הזה הוא אמירה ערכית ואני חושב שאמירה ערכית בצורה כזאת או אחרת, בניסוח כזה או אחר, צריכה להיות שמישהו שמילא את מלוא חובתו למדינה – ושוב, אם הצבא מחליט לשחרר אותו שלושה חודשים קודם ללכת ללימודים או משהו כזה, אז הוא מילא את מלוא חובתו למדינה – זאת המשמעות.

יחיאל חיליק בר: אומרת היועצת המשפטית של הנשיא שבכלל זה לא משנה להם.

יחיאל חיליק בר: הכול יכול להגיע אליהם.

עמר בר-לב: היא אמרה שלא צריך את החוק הזה מבחינה מסוימת, וגם הנהלים.

ענת ברקו: ובגלל זה לא מחקו רישום פלילי עד היום לחיילים, ו-4% מהחיילים הם עם רישום פלילי – אתה פשוט הגעת באמצע הדיון.

עמר בר-לב: אבל זה לא קשור.

ענת ברקו: זה כן קשור, כי אנחנו לא מנתקים את החוק מפקודות הצבא.

עמר בר-לב: זה לא קשור כי הנושא הערכי לא מופיע כאן באמירה שלנו, וחייבת להיות כאן אמירה ערכית מלאה שלנו שתקל על הביורוקרטיה, כמובן לא תקשה עליה, אבל זו המשמעות של החוק כי אחרת לא צריך את החוק.

שבתאי גרוטס: מילה אחת, ברשותך.

שבתאי גרוטס: הדוגמה שנתת שהוא קיבל ואחר כך היה עריק, ולא צוין פה, זה לעודד את המוטיבציה להמשך שירות.

שבתאי גרוטס: כלומר, יש פה כלי ערכי שצריך להתייחס אליו.

ענת ברקו: גם לגיוס.

עמר בר-לב: לכן אני בעד שיגיש כעבור שנתיים.

שבתאי גרוטס: יש פה מה שנקרא ערכים מתנגשים – הנושא של החובה והזכות לשרת בצבא הגנה לישראל.

שבתאי גרוטס: פה הצבא עשה כברת דרך.

שבתאי גרוטס: אני, כמשרת בצבא ושעודדתי מצבים, לי הייתה תנועה מקבילה אליך של הצבא, של קח"ר, גדנ"ע וכושר, שאחר כך עשינו אאוטסורסינג והפרטה, וגם כן התייחסתי לסוגיה הזאת.

עמר בר-לב: אבל למה אתם מתנגדים למה שאני אומר?

שבתאי גרוטס: אנחנו לא מתנגדים.

עמר בר-לב: אוקיי, אז אני אומר, האמירה הערכית הזאת נמחקה.

עמר בר-לב: איכשהו צריך להכניס אותה.

ענת ברקו: חבר'ה, אני רוצה לסיים את הסבב ואחר כך חברי הכנסת.

יחיאל חיליק בר: עמר העלה פה משהו, רק לשאול.

יחיאל חיליק בר: הרי העדיפות הזאת היא באמת הצהרתית אבל היא גם חשובה.

יחיאל חיליק בר: מה יקרה אם יהיה משפט כמו בכל מקרה עדיפות מובנית תינתן למי שסיים שירות סדיר מלא?

יחיאל חיליק בר: זה יגרע מהחוק?

יחיאל חיליק בר: זה יוסיף?

יחיאל חיליק בר: כי יש משהו בהצהרתיות הזאת.

עידו בן יצחק: החוק עוסק בעצם באפשרות להגיש בקשה.

עידו בן יצחק: לאחר מכן היא נשקלת.

עידו בן יצחק: אם אנחנו נכתוב פה - - -

יחיאל חיליק בר: אבל אומרים לך שכדי להגיש בקשה לא צריכים אותנו.

יחיאל חיליק בר: זה העניין פה.

ענת ברקו: אתה יודע, כל כך לא צריכים אותנו, שעד היום אף אחד לא ידע ולא הגיש בקשות.

שפרה שחר: אבל בפועל זה לא קורה.

עמר בר-לב: בסדר, לכן זה חשוב.

יחיאל חיליק בר: בגלל זה אני תומך בחוק, ענת.

יחיאל חיליק בר: השאלה איך מחברים.

נוחי פוליטיס: נוחי פוליטיס, מנהלת מחלקת חנינות, משרד המשפטים.

נוחי פוליטיס: זה לא מדויק שלא צריך.

נוחי פוליטיס: שרת המשפטים מעבירה את ההמלצה לנשיא המדינה לאחר שמחלקת חנינות אוספת את המסמכים, ביניהם המלצת קח"ר.

נוחי פוליטיס: מילה אחת לגבי עבודת קח"ר.

נוחי פוליטיס: כפי שקח"ר סיפר, באמת באנו לצפות בוועדה.

נוחי פוליטיס: בשנה האחרונה אנחנו עדים לשילוב כוחות גם מצד קח"ר, גם מצד נשיאת בתי-המשפט לנוער וגם מצד בית הנשיא ומחלקת חנינות - -

ענת ברקו: טוב מאוד.

נוחי פוליטיס: - - כדי ליידע כמה שיותר צעירים לגבי האפשרות הזאת.

נוחי פוליטיס: נכון שמדובר באפשרות שהיא לא מתאיינת בתום השחרור מצה"ל, זאת אומרת אדם יכול תמיד להגיש בקשת חנינה.

נוחי פוליטיס: יחד עם זאת, מדובר בסוג של פריבילגיה מכיוון ששיקול הדעת שמופעל בעניין הזה הוא שיקול דעת מיוחד.

נוחי פוליטיס: למשל, בעוד שאחד השיקולים המאוד משמעותיים למחיקת רישום פלילי הוא חלוף הזמן, כמה זמן עבר מאז ההרשעה, כשמדובר בחייל, חלוף הזמן הוא לא קריטריון.

נוחי פוליטיס: גם לגבי השאלה האם יש חסם קונקרטי.

נוחי פוליטיס: אנשים מבקשים מחיקת רישום פלילי כי הם לא מצליחים להתקבל לתחום עיסוק מסוים, כי הם לא מצליחים לקבל ויזה למדינה מסוימת.

נוחי פוליטיס: כשמדובר בחייל אנחנו לא דורשים שהוא יראה - - -

אמיר אוחנה: עיסוק קונקרטי.

נוחי פוליטיס: עיסוק קונקרטי.

קריאה: צורך.

נוחי פוליטיס: נכון.

נוחי פוליטיס: ואני גם רוצה לומר שאנחנו רואים בהמלצות המאוד מבוססות של קח"ר סיפורי שיקום מדהימים.

נוחי פוליטיס: אנחנו בדרך כלל לא מקבלים סיפורים של חיילים עם התלבטויות לגבי טיב השיקום.

נוחי פוליטיס: אנחנו רואים הרבה מאוד מקרים של חיילים שלא קיבלו אותם לצה"ל ונלחמו במשך זמן-מה עד שהתקבלו לצה"ל.

נוחי פוליטיס: אנחנו רואים מפקדים, אנחנו בשנה האחרונה קיבלנו לא מעט בקשות מחיקת רישום פלילי של חיילים שהשתתפו ב"צוק איתן", ואנחנו מברכים על כל דרך שתאפשר ליותר חיילים לדעת על האפשרות הזאת.

ענת ברקו: אני רוצה להודות למשרד המשפטים על התמיכה בחוק הזה ועל העבודה שנעשתה, בשילוב עם כל הגורמים, ועל הדיון המקדים שהיה יחד עם היועץ המשפטי שלנו עידו, ובאמת תרמתם רבות.

ענת ברקו: תודה.

דרור גרנית: דרור גרנית, משרד המשפטים.

דרור גרנית: אני רוצה לגעת בנקודה שהיא יותר יבשה וטכנית אך משפטית.

דרור גרנית: האכסניה שבה מוצע התיקון כרגע היא חוק שירות ביטחון, ויש איזושהי התלבטות שאנחנו לא הגענו בה לתשובה סופית, אבל אני מציף את ההתלבטות הזאת גם לחברי הוועדה לגבי האכסניה, האם זה צריך להיות בחוק שירות ביטחון או האלטרנטיבה היא לשים את זה בחוק השיפוט הצבאי.

דרור גרנית: יש נימוקים לכאן ולכאן, אני יכול להציג אותם בקצרה.

דרור גרנית: הטיעונים לשים את התיקון הזה בתוך המסגרת של חוק השיפוט הצבאי הם שזה קודקס יותר רחב, עם מגוון גדול של נושאים שנוגע לחיי הצבא, להתנהלות השירות עצמו, זאת אומרת הדינים שחלים על החייל בתוך השירות עצמו, ויש שם גם נושאים שונים שכוללים למשל את כל הסמכויות של נציב קבילות החיילים, למשל סמכויות של הפיקוד העליון להוציא בכלל פקודות והוראות קבע.

דרור גרנית: כלומר, חוק השיפוט הצבאי זה סוג של קודקס יותר רחב ויותר מגוון, ולכן אפשר לשלב בתוכו גם נושא כזה, מה גם שממילא, חוק השיפוט הצבאי הוא גם חוק עם אוריינטציה מאוד פלילית, מאוד ברורה.

ענת ברקו: מה העמדה של משרד הביטחון בעניין הזה?

אמיר אוחנה: רק לגבי הנפקות, האם יש לזה נפקות מעשית?

דרור גרנית: אין לזה נפקות מעשית.

רס"ן אנפה כרמלי: שמי אנפה, אני ראש מדור חקיקה בפרקליטות הצבאית.

רס"ן אנפה כרמלי: אנחנו סברנו שחוק השיפוט הצבאי פחות מתאים כאן מכיוון שהוא מסדיר את המשפט הפלילי בצה"ל, וכאן אנחנו עוסקים בהרשעות של בתי-משפט אזרחיים מלפני הגיוס.

רס"ן אנפה כרמלי: זה נושא אחר לחלוטין וזה יוצר איזשהו קושי.

ענת ברקו: אז ההעדפה שלכם היא חוק שירות ביטחון?

רס"ן אנפה כרמלי: גם עם חוק שירות ביטחון יש קושי.

רס"ן אנפה כרמלי: אנחנו בשיח בנושא הזה.

אמיר אוחנה: יש עוד אלטרנטיבה?

סרן לימור לוי: חוק חיילים משוחררים.

דרור גרנית: לא.

דרור גרנית: חוק חיילים משוחררים - - -

ענת ברקו: זה לא.

ענת ברקו: זה לא יהיה, זה לא קשור.

ענת ברקו: זה לא חוק חיילים משוחררים.

ענת ברקו: זה לא יהיה שם.

עידו בן יצחק: אני אתייחס לזה.

עידו בן יצחק: בישיבה מקדימה שעשינו הנושא הזה עלה.

עידו בן יצחק: כמו שנאמר פה, שתי האכסניות הן לא אידיאליות, כל אחת יש לה את השיקולים שלה.

עידו בן יצחק: מאחר שנציגי הממשלה טרם הגיעו להסכמה ביניהם, אני חתכתי שזה ימשיך כמו שהוגש, בהצעת חוק שירות ביטחון.

ענת ברקו: אוקיי.

עידו בן יצחק: לי אישית אין העדפה בין החוקים האלה כרגע, יכול להיות שלקראת הקריאה השנייה והשלישית אנחנו נחשוב אחרת ואפשר יהיה לשנות את זה, זאת לא בעיה.

עידו בן יצחק: בכל זאת, יש לי איזושהי העדפה לעמדה של מי שממונה על יישום החוק, שזה משרד הביטחון בהקשר הזה.

ענת ברקו: תוכל להקריא את החוק בבקשה, ונתחיל.

ענת ברקו: אני רק רוצה להגיד מילה אחת, שהייתה פנייה לגבי השירות הלאומי.

ענת ברקו: כמובן שהתהליך הוא בתוך הצבא, כך שזה לא כל כך רלוונטי.

ענת ברקו: אנחנו בעד שיקום ושיהיו גם גופים אחרים שיעסקו בשיקום של אנשים שיש להם הרשעות פליליות, אבל הצבא זה לא המקום ויש הבחנה בין שירות לאומי לשירות צבאי, חד-משמעית, זה שיהיה ברור.

עידו בן יצחק: אני רק אעיר שנמסר לי אגב מהשירות האזרחי שהם עובדים על תהליך דומה לאפשר גם מנגנונים אצלם, אבל זה לא קשור להצעת החוק.

ענת ברקו: אוקיי.

עמר בר-לב: לפני ההקראה, שתי הערות.

עמר בר-לב: אחת, את השינויים האלה קיבלנו רק הבוקר.

עמר בר-לב: בנוסח שאתמול קיבלנו לא היו שינויים, ולכן גם לא יכולתי להגיש הסתייגות, אפרופו ההערה שהערתי קודם, שלדעתי חסר כאן משהו.

עמר בר-לב: נקודה שנייה, בתיקון שמופיע כאן לא מצוין 24 חודשים.

ענת ברקו: זו הוראת קבע אכ"א.

עמר בר-לב: זה הוראת קבע אכ"א, אבל החוק, באותה מידה מחר בבוקר ראש אכ"א אחר יכול להחליט שזה שישה חודשים.

עמר בר-לב: מטרת החוק היא לקבוע קריטריונים שעל-פיהם ייקבעו הוראות אכ"א, וכן הלאה וכן הלאה.

עמר בר-לב: לכן, גם אם רוצים לומר שזה רק לאחר 24 חודשים, זה צריך להיות מופיע כאן בחוק.

ענת ברקו: מה שאנחנו נעשה, אנחנו נבקש – עמר, אני רוצה להתייחס לזה כי חשבנו על זה גם, על כל ההוראה, לגבי הרבה דברים שמפורטים בהוראה – אנחנו בקריאה שנייה ושלישית נבקש שהוראות קבע אכ"א יהיו באישור ועדת חוץ וביטחון או משהו כזה.

ענת ברקו: זה קורה?

עמר בר-לב: לא, לא, לא.

עמר בר-לב: החוק במדינת ישראל, שמאושר על-ידי הכנסת, הוא מעל הצבא, הוא מעל משרד הביטחון, הוא גם מעל ועדת חוץ וביטחון.

עמר בר-לב: הכנסת יכולה לשנות את החוק.

עמר בר-לב: ולכן, חשוב שיהיה חוק שיאמר את הדברים בצורה פשוטה וברורה.

עמר בר-לב: גם לגבי ה-24 חודשים, שאפשר להגיש בקשה רק אחריו, וגם אני חוזר שוב על ההערה שאמרתי קודם, לא הספקתי להביא ניסוח אלטרנטיבי כי רק הבוקר זה הוגש לנו.

עידו בן יצחק: מבחינת ניסוח, אם הוועדה תחליט לקבל את עמדתך אנחנו נמצא את הניסוח המתאים.

עידו בן יצחק: ההחלטה היא של חברי הכנסת האם להכניס את התנאי הזה או לא.

ענת ברקו: אני חושבת שזה בהוראת קבע אכ"א, אני לא הייתי רוצה להכניס אותו בלשון החוק.

עמר בר-לב: אז מה מטרת החוק?

ענת ברקו: מטרת החוק – עמר, אתה הגעת באמצע הדיון – כל הנתונים הוצגו כאן.

עמר בר-לב: זה לא קשור.

ענת ברקו: יש כאן הרבה מאוד, מטרת החוק - - -

עמר בר-לב: אין לי ספק שהצבא פועל על-פי שיקול דעתו המיטבית.

ענת ברקו: אבל לא פעל.

ענת ברקו: לא פעל.

עמר בר-לב: לא פעל, בסדר.

ענת ברקו: לא פעל.

עמר בר-לב: אבל החוק הזה לא מחייב אותו לשום דבר.

ענת ברקו: החוק הזה מחייב אותו.

עמר בר-לב: החוק הזה, יש לו משמעות ערכית והוא חשוב.

סרן לימור לוי: לי מאוד צורמת האמירה הזאת ש"לא פעל".

סרן לימור לוי: כשאני התמניתי לראשונה להיות ראש מדור החנינות, הדבר הראשון ששמתי לעצמי זה לבוא ולהעלות את מספר החיילים - - -

ענת ברקו: המספרים מדברים בעד עצמם.

סרן לימור לוי: אנחנו עושים מאמצים בשלוש השנים האחרונות.

ענת ברקו: בסדר, אבל המספרים מדברים בעד עצמם.

סרן לימור לוי: רק לסבר את האוזן.

סרן לימור לוי: ב-2014, 36 חיילים הגישו בקשות חנינה באמצעות הקח"ר; ב-2015, אנחנו עלינו ל-200 בקשות.

ענת ברקו: מתוך 1,500.

סרן לימור לוי: היה קשה, אבל הדבר הזה באמת נמצא בליבנו.

ענת ברקו: יש 4% חיילים עם רישום פלילי.

עמר בר-לב: אבל הטיעון שלך, ענת, הוא בדיוק הפוך.

עמר בר-לב: אם מחר ראש אכ"א יחליט שיום לפני השחרור, אז עוד פחות יתעסקו עם זה.

ענת ברקו: לא, אבל אומרים לך שיש לך שלושה חודשים ועדה לפני.

עמר בר-לב: אז לכן, מטרת החוק היא להנחות את הצבא מה לעשות, מתי לעשות ולפי איזה קריטריונים.

עמר בר-לב: זו מטרת החוק.

יחיאל חיליק בר: ענת, בגלל זה הצעתי את הפשרה הזאת אולי להוסיף את החצי משפט שעמר מציע, כדי לתת יותר משמעות שלנו ככנסת, ואני לא חושב שהצבא צריך להתנגד לזה, לרשום שתהיה איזושהי עדיפות מובנית לחיילים שסיימו שירות סדיר מלא בכל התהליכים, גם בבית הנשיא, גם - - -

ענת ברקו: אבל הם לא מסיימים שירות סדיר מלא כשהבקשה מוגשת.

עמר בר-לב: נאמר שהבקשה מוגשת שלושה חודשים לפני השחרור.

יחיאל חיליק בר: אמרתי שתינתן עדיפות למי שמסיים שירות מלא.

יחיאל חיליק בר: לא אמרתי שמי שלא מסיים שירות מלא, לא תהיה לו.

עמר בר-לב: ענת, גם נאמר כאן שהתהליך מתחיל שנה לפני השחרור.

עמר בר-לב: נאמר כאן על-ידי גורמי הצבא שבפועל, הטיפול מתחיל שנה לפני השחרור אבל מוגש שלושה חודשים לפני השחרור.

פז צוק: עולים לוועדה שלושה חודשים לפני.

ענת ברקו: ומתי הם מקבלים את האישור?

סרן לימור לוי: שבוע לאחר מכן אני כבר מעדכנת.

עמר בר-לב: אז לכן, גם בשביל לאפשר את הטיפול הביורוקרטי, אז נאמר – מישהו ששירת שירות מלא פחות שלושה חודשים – נמצא את הניסוח.

עמר בר-לב: אוקיי?

עמר בר-לב: אבל שתהיה כאן איזושהי אמירה ערכית.

ענת ברקו: אוקיי.

ענת ברקו: קדימה, אז תקרא.

ענת ברקו: אפשר לעשות כאן משהו שתהיה אמירה ערכית, אין לי שום בעיה עם זה.

עידו בן יצחק: אני אקרא את הצעת החוק כפי שהיא מונחת.

עידו בן יצחק: אני אוסיף הערות שדיברנו עליהן, אתן התייחסות לזה, ויש עוד הערה של חברת הכנסת ברקו גם לנוסח שאני אעיר אותה בסוף.

עידו בן יצחק: קודם אני אקרא את מה שיש.

ענת ברקו: אנחנו צריכים לשים גם לפני גיוס.

שבתאי גרוטס: שתי ההסתייגויות, לא התייחסו.

עידו בן יצחק: אני עוד לא סיימתי.

עידו בן יצחק: הסעיף הראשון, אנחנו מוסיפים שהעבירות הן עבירות שטרם גיוסו, בסעיף קטן (א).

עידו בן יצחק: בסעיף קטן (ב) אנחנו מוסיפים שהודעה לחייל תהיה גם בצו הראשון בעצם.

שבתאי גרוטס: יידוע טרם גיוסו.

סרן לימור לוי: זה לא בצו הראשון.

סרן לימור לוי: זה עוד בשלב של הריאיון לקראת ההחלטה אם לגייס אותך או לא.

ענת ברקו: טרם גיוסו.

דרור גרנית: מה אם פשוט נוריד את המילה "לאחר" ואז אנחנו נהיה ביום גיוסו או סמוך למועד זה?

דרור גרנית: לא סמוך לאחר מועד זה אלא סמוך למועד זה.

קריאה: מעולה.

ענת ברקו: לא, אבל סמוך, זה יכול להיות סמוך.

ענת ברקו: אנחנו רוצים לפני גם.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: הוא אמר שתורידי את המילה "לאחר".

דרור גרנית: אני אומר, נוריד את המילה "לאחר", ו"בסמוך למועד גיוסו" זה יכול להיות גם סמוך לפני וגם סמוך אחרי.

עידו בן יצחק: זה אומר שיכול להיות ככה ויכול להיות ככה.

פז צוק: אנחנו פועלים כך ממילא.

עידו בן יצחק: אבל זה לא מחייב את הלפני.

ענת ברקו: אז אני רוצה את הלפני לחייב.

שבתאי גרוטס: אז יידוע טרם גיוסו, בסמוך לכך.

ענת ברקו: אוקיי.

עידו בן יצחק: בעניין מה שהעלה חבר הכנסת בר-לב, האם מקובל שאנחנו נכתוב – נראה אחר כך את הניסוח איך נעשה את זה – בפקודות, בהוראות של הצבא ייקבע כך שתינתן עדיפות למי שסיים שירות מלא פחות שלושה חודשים?

ענת ברקו: לא.

ענת ברקו: לקראת סיום שירותו.

יחיאל חיליק בר: צפוי לסיים.

ענת ברקו: לקראת סיום שירותו.

עידו בן יצחק: צפוי, אנחנו - - -

ענת ברקו: לא.

ענת ברקו: אתה רואה את הפוטנציאל של השירות.

ענת ברקו: הלוא אם הוא לא עומד בקריטריונים, הוא גם לא יסיים שירות.

עמר בר-לב: לקראת זה בסדר, ענת.

ענת ברקו: לקראת.

סרן לימור לוי: כשאני מעבירה את חוות הדעת לבית הנשיא ולמשרד המשפטים אני מעבירה אותה כשהחייל בחלק מהמקרים – בחלק מהמקרים הוא גם משוחרר – אבל כשהחייל גם נמצא במהלך השירות הצבאי.

סרן לימור לוי: כשהחייל משתחרר, אני נמצאת בקשר ישיר גם עם יועמ"ש בית הנשיא וגם עם מנהלת מחלקת החנינות ומעדכנת אותן לגבי השירות שהחייל ביצע – האם יש איזשהו שינוי, האם הוא נחקר במצ"ח או במשטרת ישראל, והאם קיים איזשהו נתון שיש בו כדי לשנות את עמדתנו.

ענת ברקו: לקראת השחרור, זה מקובל עליכם?

ענת ברקו: זה לא יצמצם ולא יכניס אתכם לסד של לוח זמנים קשה מדי מבחינת העבודה.

שבתאי גרוטס: יש לי איזשהו פתרון שפותר את הבעיה כי למעשה, במצב הנוכחי אנחנו גולשים לאחר שלוש שנים.

שבתאי גרוטס: זאת הדוגמה למעשה שהיא ציינה, כי אם זה שלושה חודשים לפני אז הטיפול למעשה מתמשך לאחר שהשירות הצבאי הסתיים.

שבתאי גרוטס: אם נקבל פה את ההמלצה של חבר הכנסת עמר בר-לב שזה שנתיים, 24 חודש, שזה מוחק את הכתם וזה מונח בפני קח"ר, זה פותר את הבעיה וזה לשביעות - - -

קריאה: לא, לא.

עמר בר-לב: יש לי שתי הערות.

עמר בר-לב: אחת, ואני מקבל – לקראת זה מספיק – לא אם זה שלושה חודשים.

ענת ברקו: גם משך השירות יכול להשתנות.

ענת ברקו: תעזבו את זה.

עמר בר-לב: וזה גם שונה לגברים ולנשים.

ענת ברקו: בדיוק.

עמר בר-לב: אבל אני כן מבקש – שוב, אפרופו ההערות – שבחלק הראשון יהיה משהו עם ה-24 חודשים, איזושהי הנחיה שמחזקת את הנוהג שלהם.

אמיר אוחנה: לא חייבים כל דבר להגיד בחוק.

אמיר אוחנה: אני חושב שאם זה נוהל שהצבא לקח על עצמו – מחר הם ירצו 22 חודשים.

ענת ברקו: האמירה הערכית – אני חושבת שלקראת השחרור זה מספיק, עמר.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: להיפך, יש שם גמישות.

אמיר אוחנה: אנחנו רוצים שתהיה גמישות.

רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה יקבֵּעַ.

אמיר אוחנה: לשון החוק – חברנו עידו – בסעיף קטן (ב): "צבא הגנה לישראל יביא לידיעת חייל את ההוראות שנקבעו" וכו'.

אמיר אוחנה: כל חייל – זה מה שאני לומד מלשון החוק.

אמיר אוחנה: זאת אומרת, אנחנו מטילים פה נטל על הצבא שאנחנו לא רוצים להטיל אותו.

אמיר אוחנה: רק על חיילים שיש להם רישום פלילי.

ענת ברקו: לא, אז לכן זה לא כל חייל.

פז צוק: כיוון שאנחנו יודעים מי החיילים שיש להם רישום פלילי - - -

אמיר אוחנה: אין בעיה אבל זה צריך לשקף.

פז צוק: חיילים בעלי רישום פלילי כי אנחנו יודעים מי הם.

עמר בר-לב: כן, אין סיבה להוסיף עוד ביורוקרטיה לצבא.

ענת ברקו: לא כל חייל.

אמיר אוחנה: ברור, אבל זה לשון החוק.

עמר בר-לב: חייל שיש לו רישום פלילי.

פז צוק: אנחנו יודעים בדיוק.

ענת ברקו: אוקיי, אז אפשר לעדכן את זה?

עידו בן יצחק: כן.

ענת ברקו: זו הערה טובה.

ענת ברקו: תודה.

עידו בן יצחק: עניין נוסף, העלתה חברת הכנסת ברקו.

עידו בן יצחק: הנוסח כפי שמונח כרגע על שולחן הוועדה נפתח במלים "בכפוף להוראות שייקבעו בפקודות הצבא".

עידו בן יצחק: מהנוסח הזה עולה כביכול שעצם האפשרות להגיש בקשה היא תלויה בפקודות.

עידו בן יצחק: בעצם מה שאנחנו רוצים לקבוע פה זה שעצם האפשרות להגיש בקשה תהיה בחוק.

עידו בן יצחק: אחר כך, שיקול הדעת, הקריטריונים וכל מה שאתם קובעים, זה נקבע בפקודות.

סרן לימור לוי: אבל ב-44ב זה מצוין.

רס"ן אנפה כרמלי: לא, אבל גם בקריטריונים להגשת בקשה.

ענת ברקו: אי-אפשר להתחיל בכפוף להוראות הצבא.

ענת ברקו: אנחנו לא כפופים להוראות הצבא.

עידו בן יצחק: אני אציע הצעה שלדעתי פותרת את זה, תראו אם זה נראה לכם, לפתוח במלים: חייל רשאי לבקש המלצה, וכו', וכל זה ייעשה בהתאם להוראות שייקבעו בפקודות הצבא.

ענת ברקו: מקובל?

עמר בר-לב: מקובל.

עידו בן יצחק: זאת אומרת, לא בכפוף אלא בהתאם.

עידו בן יצחק: זה מדגיש שזה פרוצדורלי.

רס"ן אנפה כרמלי: אבל זה לא מדויק כי יש קריטריונים לעצם הגשת הבקשה, כלומר לא כל חייל יכול להגיש בקשה.

עידו בן יצחק: הוא יכול להגיש בקשה.

ענת ברקו: כל חייל יכול להגיש בקשה, והוא יקבל תשובה שלילית.

עידו בן יצחק: אם הוא לא עומד בקריטריונים אתם תדחו אותו על הסף.

רס"ן אנפה כרמלי: אבל הוא לא עולה לוועדה.

עידו בן יצחק: כמו לגבי הגשת קבילה למשל.

עידו בן יצחק: אני יכול להגיש קבילה על זה שהשמש לא זרחה בבוקר, ואתם תגידו לי – זה לא בסמכותנו ואנחנו דוחים את הקבילה שלך.

שבתאי גרוטס: אתה מזהה כרגע חסמים בעבודה.

ענת ברקו: חבר'ה, אנחנו עכשיו בהצבעה.

ענת ברקו: מי בעד?

עמר בר-לב: הוא צריך להקריא את הנוסח.

עידו בן יצחק: הקראתי את הנוסח, הקראתי את השינויים.

עידו בן יצחק: אנחנו נעבד אותם.

ענת ברקו: הוא הקריא את הנוסח.

ענת ברקו: מי בעד?

ענת ברקו: בעד – פה אחד

ענת ברקו: פה אחד.

ענת ברקו: אני רוצה לברך את כולם על התמיכה, על שיתוף הפעולה.

ענת ברקו: אתם רואים שאין כאן אופוזיציה וכולנו ביחד, קואליציה ואופוזיציה, לטובת חיילי צה"ל.

מירב בן ארי: לטובת חיילי צה"ל.

ענת ברקו: תודה רבה לכולם ותודה על העבודה המשותפת.

ענת ברקו: תודה לעידו שבאמת ליווה אותנו לאורך כל הדרך.

אמיר אוחנה: תודה לך, גברתי היושבת-ראש, על הניהול המוצלח של הדיון.

ענת ברקו: תודה.

ענת ברקו: ותודה לתמר הרן, היועצת הפרלמנטרית, שליוותה את כל החוק הזה.