ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר >, 2016-08-01 08:30

אבי דיכטר: בוקר טוב.

אבי דיכטר: אני מקווה שאנחנו בישורת האחרונה להכנה לקריאה שנייה ושלישית של החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (תיקון מס' 7) (הוראת שעה) התשע"ו-2016.

אבי דיכטר: מאחר שסוגיה אחת שאני מבין שגם בהכנות האחרונות לא קיבלה את העיצוב הסופי שלה, אני מעדיף להתחיל בה כי זה יקל עלינו לאחר מכן לעבור על שאר סעיפי החוק.

אבי דיכטר: מירי, אם אפשר בסוגיה הזאת לתאר לנו היכן אנחנו עומדים כרגע ואז נשמע מהגופים והגורמים השונים את עמדותיהם.

<מירי פרנקל שור: הוועדה קיבלה החלטה עקרונית שתיקון החוק להסדרת הביטחון בגופים הציבוריים, התיקון הנוכחי יהיה במסגרת הוראת השעה.

<מירי פרנקל שור: לפיכך התעוררה שאלה במהלך הדברים בינינו לבין הרשות מתי נכנס ההסדר לתוקף במכלול הדברים.

<מירי פרנקל שור: אנחנו הגשנו הצעה לרשות הסייבר שאומרת כלהלן.

<מירי פרנקל שור: לבקשת רשות הסייבר, סעיף מסוים בהצעת החוק שאחר כך נעבור ונראה אותו, ההחלה העצמית של החוק תיכנס מיד.

<מירי פרנקל שור: כל ההסדר ייכנס לתוקפו ב-1 בדצמבר 2016 וזה התאריך שהצענו בהתאם להסכמות שהיו בין הרשות לבין השב"כ.

<מירי פרנקל שור: אנחנו מבינים את הבעייתיות בעיגון תאריך נוקשה בחוק ולכן הצענו מנגנון לפיו בהתאם לבקשת ראש הרשות, בפנייתו לראש הממשלה, רשאי ראש הממשלה – דבר שהוא חריג מבחינתנו – לדחות את מועד החלת הוראות החוק על הגופים וקבענו תאריך סיום ואותו הצענו, או 31 במרץ, שזאת הפעימה השנייה בהתאם למתווה, ורשאי להאריך ראש הממשלה את המועד בשלושה חודשים.

<מירי פרנקל שור: זאת בערך המסגרת.

<מירי פרנקל שור: אולי כדאי שהרשות תציג את עמדתה.

אבי דיכטר: הוראות החוק, הן כולן?

<מירי פרנקל שור: ההוראות המתייחסות להנחיית הגופים.

<מירי פרנקל שור: זה בעצם החלת החוק.

<מירי פרנקל שור: אני אומרת, כמו שאמרתי בהתחלה, שמלבד הסעיף אותו מבקשת הרשות להחיל מיד עכשיו, זה לעניין ההנחיה, גם לעניין אבטחת המידע, גם לעניין האבטחה הפיזית וגם לעניין הנחייתה היא עצמה כתשתית קריטית.

<מירי פרנקל שור: זאת הייתה הצעתנו.

<מירי פרנקל שור: הצעתנו, כמו שאמרתי, נתקלה במעין התנגדות לאור אי הרצון של הרשות לעגן את מועד התחילה, ה-1 בדצמבר, בתוקף למרות שהצענו מנגנון דחייה.

<מירי פרנקל שור: מבחינתנו הוא חריג אבל אנחנו בהחלט יכולים לחיות אתו.

אבי דיכטר: נשמע את אביתר.

<אביתר מתניה: ההסתכלות שלנו, מה שחשוב לנו בסופו של דבר זה שהדברים עוברים תוך כדי תהליכי חפיפה, תהליכי בקרה ואישור נכונים, לא סתם כך.

<אביתר מתניה: נקבעו תאריכים עקרוניים בהם יש כל מיני גמישויות בהתאם לראש הרשות ואחרות.

<אביתר מתניה: אנחנו לא רוצים לקבע דברים בחוק כאשר בסוף בגלל כל מיני סיבות שקשורות לזה שאנשים מסוימים לקח להם יותר זמן להגיע בגלל סיווג או דברים כאלה הולכים לראש הממשלה ולא מקיימים חוק.

<אביתר מתניה: אנחנו רוצים לעשות מנגנון מאוד פשוט, לקבוע לפי החוק שעד שנה נגיד מתחולת החוק כל הפעימות נגמרות ובזה זה נגמר.

<אביתר מתניה: התהליך בתוכו של הפעימות יבוצע בהתאם ליכולות המקצועיות, בהתאם לתהליכי החפיפה, יאושר על ידי ועדה ב/84 כי כך אנחנו עובדים.

<אביתר מתניה: יש לנו את כל המנגנונים לעשות את התהליכים האלה בצורה מאוזנת ונכונה וכך יצא שאנחנו עומדים בחוק ולא צריכים כל הזמן לא לעמוד בו בגלל שפתאום קרה משהו ועכשיו דוחים בחודשיים וללכת לראש הממשלה ולהטריד אותו בזה כאשר זה הכול תהליכים מקצועיים לחלוטין.

<אביתר מתניה: מצד שני אני מבין את הצורך לקבע את זה ולכן אנחנו אומרים, בסדר, עד שנה מתחולת החוק כל הפעימות חייבות להיגמר, להיסגר ולהסתיים.

<אביתר מתניה: אין חכמות כאן.

<אביתר מתניה: זה יקרה קודם אבל זה נותן את כל הביטחון לכולם.

<מירי פרנקל שור: אבל אתה צריך להוסיף שעל מנת שזה יקרה, ראש הממשלה, להצעתכם, צריך להוציא צו לגבי החלה לגבי כל גוף וגוף.

<מירי פרנקל שור: הרי מישהו צריך להחליט שזה עובר.

<אביתר מתניה: נכון.

<מירי פרנקל שור: אז ראש הממשלה יקבע.

<מירי פרנקל שור: אנחנו בעצם חוזרים, זה מעין שילוב.

<מירי פרנקל שור: ההצעה של הרשות היא מעין שילוב של הכחול עם דד ליין.

<אביתר מתניה: הכנסת אומרת, רבותיי, אתם צריכים לגמור את זה, את הכול, את כל הפעימות בהתאם להנחיות המקצועיות שלכם והגמישות עד שנה, בתוך, את יודעת, יהיו שתי פעימות בצורה זו ואחרת, הן יהיו בהתאם לרגע הנכון מבחינה מקצועית כשכולם משתכנעים בזה, גם הגוף המוסר, גם הגוף המקבל, גם הוועדה ב/84, ראש הממשלה יחתום על הצו ובזה זה ייגמר.

<אביתר מתניה: זה ייתן לנו את הגמישויות האלה שהגופים המקצועיים יוכלו לעבוד כנדרש.

<אביתר מתניה: זאת ההסתכלות.

<אביתר מתניה: לא לקבע יותר מדי דברים בחוק אלא את העיקרים של מה שאתם רוצים.

<מירי פרנקל שור: אני רוצה לומר מה עמדתנו.

<מירי פרנקל שור: מה בעצם קרה בתהליך.

<מירי פרנקל שור: התהליך לאחר שהובהר לרשות שכל ההסדר יהיה כהוראת שעה, קיימה אצלך פגישה והרשות שטחה בפניך את טענותיה לעניין המשמעות שיש להוראת השעה.

<מירי פרנקל שור: לעניין מסר לגבי חוסר יציבות, לעניין מסר לגבי הכוונה.

<מירי פרנקל שור: אנחנו ביקשנו להתמודד עם האמירות האלה ולכן הצענו את מה שהצענו.

<מירי פרנקל שור: אני חושבת שבלי אמירה כלשהי לגבי מועד ההעברה, כדאי לשמוע גם את עמדת השירות מכיוון שבעצם התהליך של העברת הגופים, אנחנו כרגע לא יודעים.

<מירי פרנקל שור: אנחנו יודעים שהוא יסתיים תוך שנה ובמהלך השנה יחליט ראש הממשלה.

<מירי פרנקל שור: השאלה איפה זה מותיר את השב"כ.

אבי דיכטר: עמדת השב"כ.

<אביהו: בעניין הזה אנחנו ערוכים להעביר את האחריות בהתאם להסדרה.

<אביהו: אין לנו עמדה לגבי מנגנון כזה או אחר.

<אביהו: כל מנגנון מקובל עלינו.

<אביהו: אנחנו רק רוצים שזה יסתיים כמה שיותר מהר בהתאם להסדרה.

אבי דיכטר: מתי תדעו שאתם מעבירים את האחריות?

<אביהו: מבחינתנו, כמו שסיכמנו בהסדרה, ברגע שנסיים את שתי הפעימות, האחריות עברה באופן מלא.

<מירי פרנקל שור: הם יודעים מתי הם רוצים להעביר.

<מירי פרנקל שור: השאלה אם הרשות מוכנה לקבל.

אבי דיכטר: מתי הם רוצים להעביר?

<אביהו: כתוב במתווה.

<אביהו: לפי המתווה.

<אביהו: יש שתי פעימות ובתאריכים האלה אנחנו ערוכים להעביר.

<מירי פרנקל שור: יש שתי פעימות.

<מירי פרנקל שור: הראשונה היא ה-1 בדצמבר והשנייה עד ה-30 באוגוסט.

אבי דיכטר: שתי הפעימות האלה לא מתאימות מבחינת הרשות?

<אביתר מתניה: אני רוצה להסביר.

<אביתר מתניה: הפעימות מאוד מתאימות אבל תבין, הפעימות נקבעו בערכים פר מה שנקרא גם כשנקבעו קודם כל שיהיה תהליך החקיקה והוא יסתיים, דבר שני, הרשות בונה את היכולות שלה לקבל את זה.

<אביתר מתניה: נכון?

<אביתר מתניה: לכן כבר בתוכו נבנו מנגנוני גמישות כאלה ואחרים של עד שלושה חודשים בכל מקום שהרשות יכולה להתעכב או לקחת את הדברים.

<אביתר מתניה: אנחנו רוצים לעשות תהליך אחראי.

<אביתר מתניה: תזכרו, בסוף יש כאן חבל שנמסר.

<אביתר מתניה: אתה לא מוסר אותו באוויר אלא מוסר אותו למי שלוקח.

ענת ברקו: צריך להיות ברור מתי הוא נמסר.

<אביתר מתניה: בדיוק.

<אביתר מתניה: לכן אני אומר את הדבר הבא: הקיבוע שאתם הצעתם שזה חייב לקרות ולא תלוי אף אחד אחר ולכן חייב להיגמר תוך, לא משנה, אני אומר רגע תוך שנה אבל זה יכול להיות משהו אחר, תוך שנה חייב להיגמר וזה נגמר, הנה, חוקקנו ועשינו, אני חושב שזה דבר נכון וקיבלנו אותו בפה מלא עת באתם עם ההצעה.

<אביתר מתניה: בתוכו אני אומר לכם יש עניינים מקצועיים.

<אביתר מתניה: אנשים מגויסים, תהליכי חפיפה קורים, תנו רגע למנגנונים לעשות כשהם מוכנים.

<אביתר מתניה: זה יכול להיות 1 בדצמבר, זה יכול להיות 1 בינואר, 1 בפברואר, לא כל דבר כזה אני רוצה שבעצם נעמוד נגד חקיקה אלא מקום שבו זה מתבצע והפעימה קורית כאשר כל הגופים השתכנעו שזה יכול לקרות והוועדה אישרה.

<אביתר מתניה: אין להם טולרנטיות טוטלית כי בסוף הם צריכים לגמור תוך שנה הכול.

<אביתר מתניה: לא יעשו בעוד שנה את הכול בבת אחת אלא יעשו את זה בפעימות.

<אביתר מתניה: אתה יודע איך הדברים האלה.

<אביתר מתניה: לפעמים אתה מתעכב בחודשיים כי קרה משהו.

עמר בר-לב: יש סיבה שנתנגד לזה?

<מירי פרנקל שור: לא.

אבי דיכטר: יש סיבה לשמוע את זה כי זה משהו שהם דנו בינם לבין עצמם, שב"כ, רשות, מטה, מירי ואנחנו היום שומעים את הדברים.

אבי דיכטר: בסוף אני אומר לעצמנו כוועדה שאנחנו צריכים לדעת בצורה מאוד ברורה וחתוכה באיזה יום האחריות עוברת משב"כ לרשות ובאיזה נושא.

אבי דיכטר: האפשרות האחת היא ב-1 בדצמבר כאשר אז הכול עובר.

אבי דיכטר: האפשרות השנייה היא שהכול עובר ב-1 בדצמבר 2017.

אבי דיכטר: מה שבעצם עולה כאן לדיון זה בין שני הקטבים האלה איך תתנהל השנה הזאת.

אבי דיכטר: אני אומר לנו, אני אומר בשם ארבעתנו, כך אני מניח, אלה שהגיעו בזמן לישיבה היום, אנחנו רוצים להבין איך זה יתפרס על פני השנה הזאת.

<אביתר מתניה: עד 1 באוגוסט, בהנחה שאתה מחוקק – לא משנה אם תאריך החקיקה היום, מחרתיים – הכול יקרה.

<אביתר מתניה: אתה יודע שהכול עבר.

<אביתר מתניה: בתוכו זה יקרה בשתי פעימות וגם אין בעיה לדווח לוועדה שהנה קרתה הפעימה הראשונה והנה קרתה הפעימה השנייה.

<אביתר מתניה: הן יקרו בתוכו.

ענת ברקו: אבל מרגע שקורית הפעימה הראשונה, האם האחריות עוברת באופן ברור, חלוט ומובהק?

<אביתר מתניה: ודאי.

ענת ברקו: יהיו לכם תאריכים מוגדרים.

<ברוך חיים  כרמלי: חד משמעית.

ענת ברקו: שאתם תגידו קיבלנו את המקל, אנחנו אחראים, זה שלנו.

<ברוך חיים  כרמלי: ודאי.

<אביתר מתניה: ביום שזה נקבע ב-12:00 בלילה, באותו יום שזה עבר, זה אומר שכל הגופים האלה עברו מאחריות של גוף אחד לגוף שני.

<אביתר מתניה: אין דבר כזה שיש שני אחראים או אין אחראי אחד.

<אביתר מתניה: זה קורה בשתי פעימות.

<ברוך חיים  כרמלי: אדוני היושב ראש, אני מבקש לומר שני דברים.

<ברוך חיים  כרמלי: האחד, בתשובה לשאלתה של חברת הכנסת ענת ברקו.

<ברוך חיים  כרמלי: חד משמעית.

<ברוך חיים  כרמלי: כשאנחנו אומרים פעימה והיא מושלמת, הכוונה היא אחריות מלאה לגופים שעברו בפעימה.

<ברוך חיים  כרמלי: אנחנו לא מתכננים יותר משתי פעימות.

<ברוך חיים  כרמלי: צריך לקרות משהו שאף אחד לא צפה אותו כדי שזה יהיה אחרת.

<ברוך חיים  כרמלי: דבר שני.

<ברוך חיים  כרמלי: אני רוצה להזכיר שגם בניירות ההסדרה בין השב"כ לבין הרשות, יש סעיף ברור שהיה וראש הרשות מצא שיש סיבות ענייניות לדחייה של עד תשעים ימים, מנגנון שהוא יכול להפעיל אותו ללא ראש ממשלה וללא כל המנגנונים האחרים, הוא יכול להפעיל אותו כדי שלא יהיה מצב שבו אנחנו אומרים מהפה לחוץ שעשינו את הפעימה ולא עשינו אותה.

<ברוך חיים  כרמלי: המנגנון הזה בכל מקרה כבר אומר שאנחנו נמצאים בתוך טווח הזמנים שאביתר מדבר עליו.

<אביתר מתניה: אנחנו מתייחסים לנושא מאוד מאוד ברצינות ולכן אנחנו אומרים שמצד אחד אנחנו מקבלים את ההצעה של בוא נקבע את זה עד תאריך מסוים והכול עבר, מצד שני בתוכו הגמישות מתי תהיה הפעימה צריכה להיות בהתאם להנחיות הגופים המקצועיים והקליטה, אבל כשיש פעימה, שיהיה ברור שזה עבר.

<אביתר מתניה: עבר טוטלית מכאן לכאן.

<ברוך חיים  כרמלי: זה לא גוף-גוף אלא שתי קבוצות.

<אביתר מתניה: שתי פעימות.

<מירי פרנקל שור: אם עמדת הרשות מתקבלת, הוועדה צריכה להחליט מהו התאריך הסופי של כל ההסדר, שההנחיה עוברת מהשב"כ לרשות.

עמר בר-לב: זה מוסכם.

עמר בר-לב: תוך 12 חודשים.

<קריאה: לא יאוחר מ-.

אבי דיכטר: השאלה מבחינת האופן שבו אתם רואים את הדברים מהו המועד – לא רק בגלל ששנה זה מועד קלנדרי שהוא נוח לעבודה.

אבי דיכטר: לנו כוועדה, ברגע שמתחילה העברה של סמכויות, אתה רוצה לצמצם למינימום הנדרש את פרק הזמן שבו יש - אני לא יודע אם להגדיר את זה כך – אי בהירות אבל אתם הגדרתם את זה בדיון הקודם או באחת הישיבות אצלי ואמרתם: תראו, יש חולשה מסוימת בזה שלא ברור מה עובר מתי משב"כ לרשות.

אבי דיכטר: פרט לעובדה ששנה זה מועד נוח, כולנו חוגגים הרבה דברים פעם בשנה, פרט לעובדה הזו, האם יש לכם יכולת להתכווץ לפרק זמן מחייב אבל ריאלי שהוא פחות משנה?

<אביתר מתניה: קודם כל, התשובה היא כן.

<אביתר מתניה: בתכנית לעשות את זה בפחות משנה.

<אביתר מתניה: ההערכה שלנו המבוססת והיא הערכה זהירה שהפעימה הראשונה תקרה בין דצמבר לפברואר, משהו כזה, מרץ, והשנייה תקרה כחודשיים-שלושה אחר כך.

<אביתר מתניה: יכולנו להגיד כאן שבוא נעשה את זה עד 30 ביוני.

<אביתר מתניה: אני רק אומר לך שזה אפשרי.

<אביתר מתניה: אני שואל מה מפריע לכם אם זה יהיה קצת יותר, כי לפעמים קורים דברים ולהגיד שנה, זה מצד אחד סביר, תוך שנה רואים הכול.

אבי דיכטר: זה בחוק.

<אביתר מתניה: זה בחוק.

<אביתר מתניה: לא יכול לקרות משהו אחר וכאן אם קרה מקרה ובו רואים תוך כדי התהליכים שרוצים לעשות עוד תהליך חפיפה, רוצים לעשות משהו יותר מקצועי, יש גמישות.

<אביתר מתניה: תגידו לנו שצריך פחות, נגיד לכם את הפחות הזה, אם זה כזה משמעותי בעיניכם.

<מירי פרנקל שור: אביתר, הוויכוח הוא לא על ה-1 ביולי.

<ברוך חיים  כרמלי: על התחולה הכללית.

<אביתר מתניה: חבר הכנסת דיכטר שאל מה התאריך הסופי בו הכול יקרה.

<אביתר מתניה: עניתי לשאלה הזאת.

עמר בר-לב: דעתי האישית היא שאין סיבה לא לתת לכם את השנה.

עמר בר-לב: הלא זה לא מצב שאנחנו יוצרים משהו חדש.

עמר בר-לב: הנושא באחריות השב"כ אלף שנים.

עמר בר-לב: אם הוא יהיה אלף שנים ועשרה חודשים או אלף שנים ו-12 חודשים, אם לכם זה נוח ונותן לכם גמישות, אני לא רואה בעיה.

<אביתר מתניה: זה גם לא שאנחנו לא מעוניינים לקלוט.

<ברוך חיים  כרמלי: נזכיר שהמוטיבציה שלנו היא לעשות את זה מהר ככל שניתן.

ענת ברקו: שההתארגנות תהיה מקצועית ורצינית וזה יעבור בתהליך הדרגתי וברור ולא חאפ-לאפ.

אמיר אוחנה: השאלה האם יש בחוק הזה מנגנון.

אמיר אוחנה: אם סיימתם לפני השנה, האם האחריות גם היא עוברת או רק כאשר מגיע המועד שקבוע בחוק?

אבי דיכטר: מבחינת שב"כ המועד של שנה הוא שקוף?

אבי דיכטר: אין לכם עם זה שום בעיה?

<אביהו: מבחינת שב"כ, אנחנו עומדים על כך שזה יהיה בהתאם להסדרה.

<אביהו: פעימה ראשונה תהיה בדצמבר עם אפשרות הארכה בשלושה חודשים והשנייה במרץ עם אפשרות הארכה של שלושה חודשים.

אבי דיכטר: הגענו ל-30 ביוני.

<ברוך חיים  כרמלי: זה כמעט אותו הדבר.

<ברוך חיים  כרמלי: היום אוגוסט, שנה, אלה עשרה חודשים.

<ברוך חיים  כרמלי: הגעת לאותו דבר.

אבי דיכטר: אני שמעתי דצמבר ויוני ואתה אומר לי אותו הדבר?

אבי דיכטר: אני כבר מתחיל להתבלבל.

<ברוך חיים  כרמלי: אדוני היושב ראש, אני מבקש לעשות סדר.

אבי דיכטר: אם אני מבין נכון את מה שאומר אביהו, הוא אומר 30 ביוני זה המועד האחרון של העברת הפעימה השנייה או העברת הכול?

אבי דיכטר: זאת המשמעות?

<אביהו: כן.

עמר בר-לב: מה המשמעות מבחינתכם?

עמר בר-לב: זה לא יהיה נגיד ב-30 ביוני אלא יהיה ב-30 ביולי.

עמר בר-לב: פשוט להבין.

אבי דיכטר: אני רוצה לשמוע תשובה ברורה כי אני מודה ששמעתי אמירה ברורה כאן מהרשות ולא הצלחתי להבין מה האמירה הברורה של השב"כ.

<אביהו: אני אומר שוב שבהסדרה זה נקבע.

<אביהו: פעימה ראשונה, פעימה שנייה.

<אביהו: אבל כל אחד שלושה חודשים.

<אביהו: לא לכולם יש את ההארכה עד סוף יוני.

<אביהו: אני אגיד לך בעניין הזה מה זה בכל זאת טיפה משנה.

<אביהו: לא הייתי שם את זה כנקודה קריטית אבל בכל זאת משנה.

<אביהו: אנחנו נהיה אחראים עד היום האחרון כמו שאמר אביתר, בחצות.

<אביהו: מבחינה זאת לא צריך לדאוג.

<אביהו: מבחינת הגופים שהם חיים במצב שהם במעבר, אני מניח שיש סוג מסוים של רפיון.

<אביהו: הוא יודע שהמנחה שלו הולך להסתיים בעוד שלושה חודשים, בכל זאת יש משהו בהתנהלות שלו גם אם היא לא פורמלית, התנהלות שונה.

<אביהו: ולכן לא כדאי למשוך את זה יותר מדי זמן.

אבי דיכטר: בסדר.

אבי דיכטר: עכשיו אני מחזיר את הכדור אליכם.

<ברוך חיים  כרמלי: בסדר.

<ברוך חיים  כרמלי: אני מבקש אדוני היושב ראש לומר שני דברים.

<ברוך חיים  כרמלי: ראשית, כמו שאתה רואה, ההבדל בין ההסתכלות ששב"כ מסתכל על ההסדרה לבין איך שאנחנו מציעים היום, בהינתן מה שאנחנו יודעים היום, הוא הבדל של חודשיים.

<ברוך חיים  כרמלי: נראה לי שזה לא ההבדל שעושה הבדל.

<ברוך חיים  כרמלי: שנית, בוודאות אני אזכיר מה כתוב בהסדרה ואנחנו הרי מתכוונים לקיים אותה.

<ברוך חיים  כרמלי: יש תהליך הרבה לפני נטילת האחריות שבו אנשי הרשות ואנשי השב"כ ביחד בגופים לומדים ומעורבים.

<ברוך חיים  כרמלי: זאת אומרת, הגופים כבר יודעים מי הם הפרצופים שהולכים להנחות אותם.

<ברוך חיים  כרמלי: זה לא שיש איזשהו רפיון במובן הזה.

<ברוך חיים  כרמלי: לשאלה שנשאלה קודם.

<ברוך חיים  כרמלי: ברגע שאנחנו אומרים פעימה, ב-12:00 בלילה עת הסתיימה הפעימה, האחריות שלנו לגופים האלה בפעימה היא מלאה.

<ברוך חיים  כרמלי: זה לא שאחרי שנה או קודם לכן, במועד הפעימה, כשמסתיימת, אלה הגופים שאנחנו אחראים עליהם.

אמיר אוחנה: מה שאתה אומר כרגע, מוזכר באיזשהו אופן בחוק?

<אביהו: בהסדרה.

אבי דיכטר: מירי, תעשי לנו סדר.

<מירי פרנקל שור: יש כאן ארבעה דברים שצריך לעגן.

<מירי פרנקל שור: אני לא אומרת אותם לפי הסדר, אני אומרת אותם לפי הסדר במה שמוסכם.

<מירי פרנקל שור: 31 ליולי או 1 באוגוסט, כפי שהוועדה תחליט – מועד סיום העברה מהשב"כ לרשות.

<מירי פרנקל שור: זה דבר אחד.

<מירי פרנקל שור: דבר נוסף.

<מירי פרנקל שור: איך קורית הפעימה.

<מירי פרנקל שור: מה שצריך לקבוע, לעמדתנו, לפי מענה שרצינו לעגן את התאריכים בחוק של הפעימה עם אפשרות מנגנון דחייה, לפי בקשת הרשות הוצאת צו של ראש הממשלה.

<ברוך חיים  כרמלי: זאת הצעת החוק הממשלתית.

<ברוך חיים  כרמלי: זאת לא בקשה.

<מירי פרנקל שור: אמרתי בתחילת דבריי שזאת חזרה למנגנון של הצעת החוק הממשלתית.

<מירי פרנקל שור: תאריך הסיום לא היה בהצעת החוק הממשלתית.

<מירי פרנקל שור: המנגנון היה בהצעת החוק הממשלתית, לגבי איך קורית הפעימה על ידי הוצאת צו של ראש הממשלה.

<מירי פרנקל שור: זה לבקשת הרשות.

<מירי פרנקל שור: כאשר צריך לקבוע בנוסף הודעה של שישים ימים לגופים על ידי השב"כ או על ידי ראש הרשות, מי שיקבע, הודעה לגופים שהסמכות עומדת להיות מועברת.

<מירי פרנקל שור: שכחתי משהו?

<מירי פרנקל שור: לא.

<מירי פרנקל שור: זה ההסדר.

<מירי פרנקל שור: זאת אומרת, השב"כ עם הרשות יצטרכו לסכם על מועד ההעברה.

<מירי פרנקל שור: הם מודיעים את מועד ההעברה לראש הממשלה.

<מירי פרנקל שור: ראש הממשלה יוציא צו אבל אחרי מועד ההעברה, טרם הוצאת הצו, שישים ימים לפני כן, משיוחלט, ראש הרשות או השב"כ, צריך להודיע לגופים שהסמכות עומדת לעבור.

<מירי פרנקל שור: ההבדל בינינו לבין הצעת השב"כ, אנחנו הצענו לאור מה שהרשות הציגה בפניך לעגן את המועדים בחוק כיוון שזה יוצר יותר מסר של יציבות.

אבי דיכטר: במקום ראש הממשלה.

<מירי פרנקל שור: כן.

<מירי פרנקל שור: במקום הוצאת צו.

אבי דיכטר: מה עמדתכם בנושא הזה?

<אביתר מתניה: אני חייב להגיד לך שאני לא מבין למה אתם נכנסים לתוך הדקויות האלה בגלל שבסופו של דבר המטרה, כמו שאני רואה, של החוק, היא להבהיר מי אחראי על מה, תוך כמה זמן זה קורה ובתוכו התהליכים.

<אביתר מתניה: אתה יודע, אנחנו עושים את זה קצת כך או קצת כך, אבל באמת אלה תהליכים כל כך מקצועיים, תהליכי ההעברה.

<אביתר מתניה: ברור לחלוטין שיש רגע שבו השב"כ אחראי ורגע אחריו הרשות אחראית.

<אביתר מתניה: זה מוסדר, זה ברור, זה משהו שלא יכול לקרות אחרת, גם ההודעה לגופים.

<אביתר מתניה: לכן אני חוזר ואומר לכם שככל שמתחילים לחוקק יותר מדי בפנים, זה נכנס למקומות בהם אחר כך אנחנו כל הזמן נהיה במקום של רגע, חייבים לעשות את זה עד היום הזה או לעשות את זה כך.

<אביתר מתניה: תסתכל על מה שאתה ציירת שמשנה לכם.

<אביתר מתניה: לכם משנה לראות שיש תהליך מסודר עם סוף שזה נגמר.

<אביתר מתניה: הצעתי שנה אבל זה יכול להיות גם פחות.

<אביתר מתניה: מעניין אתכם בתוכו ששתי הפעימות יהיו מוסדרות ואנחנו אומרים שכאשר הכול מוכן, ראש הממשלה חותם על הצו כמו שהיה במקור, פשוט כדי שזאת תהיה חתימה ולא סתם שני אנשים החליפו שני פקידים ובזה זה נגמר.

<אביתר מתניה: אני מציע להיצמד לדבר הזה כי הוא פשוט, הוא נוח והוא מאפשר לדברים לקרות כמו שהם.

אבי דיכטר: אני רוצה לשמוע את עמדת משרד המשפטים בסוגיה הזאת.

<ענת אסיף: קודם כל, אני אומר שבשורה התחתונה זאת לא שאלה משפטית אלא יותר שאלה מקצועית, איך הרשות נערכת, ההעברות וכולי.

<ענת אסיף: אבל מן הסתם יש בפניכם את הצעת החוק הממשלתית כפי שהונחה והעמדה הממשלתית היא כפי שכתובה בה, שגם אם הוועדה מחליטה לקבוע תאריך יעד מסוים, הרעיון הוא להשאיר גמישות שהיא גמישות מאוד קטנה בטווח של שנה.

<ענת אסיף: באמת שנה במונחים של תהליכים ממשלתיים, זה לא הרבה זמן.

<ענת אסיף: אני חושבת שזה בהחלט סביר וראוי להשאיר את הגמישות הזאת ולא להיכנס ולדקדק בתתי תאריכים לכל הפעימות בתוך החקיקה.

<ענת אסיף: שוב אני אומרת שלא שזה בלתי אפשרי לעשות את זה והכנסת לפעמים מחוקקת כך אבל אני לא רואה בזה צורך.

<ענת אסיף: אם היינו מדברים על תהליך של עשר שנים, אולי זה היה אחרת.

<עמית אשכנזי: הצעת החוק הממשלתית משקפת את האחריות המיניסטריאלית של ראש הממשלה על הנושא הזה.

<עמית אשכנזי: קודם כל, צריך לזכור את זה.

<עמית אשכנזי: הוא אחראי, הוא ראש התחום הזה והרשות המבצעת.

<עמית אשכנזי: כשאתם מתערבים בשיקול הדעת שלו בקיבוע תאריכים, אתם פוגעים בחופש היכולת שלו לנהל את שתי יחידות הסמך האלה אצלו במשרד.

<עמית אשכנזי: לכן ברמה הזאת כשאתם מקבעים את התאריכים בחקיקה, המשמעות של הדבר הזה היא שאם עכשיו הוא צריך להפעיל את שיקול דעתו המקצועי הענייני וכל אחד מכם או חלקכם היו גם שרים, אז עכשיו הוא צריך לעשות את זה בשלוש קריאות.

<עמית אשכנזי: לכן הדבר הזה כמדיניות חקיקתית הוא דבר לא נכון.

<עמית אשכנזי: אנחנו מסתכלים על שר אחראי, השר האחראי הזה הוא אקאונטבל לפני הממשלה, הוא ה-אקאונטבל לפני הכנסת על תחום הפעולה שבאחריותו, גם שב"כ וגם הרשות הם שתי יחידות סמך אצלו ולכן בעינינו ההצעה הכחולה משקפת את האחריות של ראש הממשלה עד הסוף.

<עמית אשכנזי: ההצעה לתת התרעה לגופים שישים יום לפני, היא הצעה שעלתה בשיחות עם מירי והיא הצעה מאוד נכונה כי היא נותנת להם ודאות מתי זה קורה.

<עמית אשכנזי: אבל כבר בהצעה הכחולה אנחנו שיקפנו את זה שזאת החלטה של ראש הממשלה כשבאים אליו הגופים.

<עמית אשכנזי: לכן בעינינו זה מאוד עקרוני להשאיר את חופש הפעולה הזה כחלק מהאחריות הכוללת שלו כי אחרת, על מנת לממש את האחריות הכוללת שלו, הוא צריך לחזור לשלוש קריאות וזה דבר לא רצוי.

<מירי פרנקל שור: לא חוזרים לשלוש קריאות.

<מירי פרנקל שור: להפך.

<מירי פרנקל שור: גם אמרתי לך שנתנו כאן מנגנון של גמישות.

<עמית אשכנזי: אני מתייחס לנוסח שלפנינו.

<מירי פרנקל שור: לא נדבר על מדיניות חקיקתית.

<מירי פרנקל שור: מה שאתם שכחתם לומר – שכחתי לציין את זה – זה שבכל מקרה בכל הצעה שלא תתקבל, הסעיף של ההנחיה העצמית נכנס מיד לתוקף.

אבי דיכטר: חברי הכנסת רוצים להתייחס לנקודה הזאת?

עמר בר-לב: כן.

עמר בר-לב: אני אמרתי שאני לא רואה סיבה להתנגד לבקשה של הרשות, של המטה.

עמר בר-לב: זה נותן עוד גמישות, ועוד חודש, עוד חודשיים – זה לא הסיפור.

עמר בר-לב: אני לא רואה סיבה להתעקש על זה.

אבי דיכטר: האם יש עוד מישהו שרוצה להתייחס לסוגיה הזאת?

אבי דיכטר: אם לא, אנחנו מסכמים כדלקמן.

<מירי פרנקל שור: במקרה יש לנו אפילו נוסח.

אבי דיכטר: לפני הנוסח, העקרונית.

אבי דיכטר: תחילת ההעברה – 1 בדצמבר.

אבי דיכטר: סיום ההעברה – לא יאוחר מ-31 ביולי 2017.

אבי דיכטר: התרעה לגופים שישים יום לפני - באחריות שב"כ.

אבי דיכטר: זאת אומרת, האחריות היא על זה שמעביר כדי שאם זה לא קרה, הגוף ידע מיהו הגורם המנחה עד שלא ייאמר אחרת.

<אביתר מתניה: מה זה תחילת ההעברה?

<אביתר מתניה: אתה מתכוון לא לפני 1 בדצמבר?

<קריאה: למה לא לאפשר לפני דצמבר?

<אביתר מתניה: למה אתה רוצה תחילה?

<אביתר מתניה: אתה לא צריך לכתוב תחילה.

<אביתר מתניה: מה אכפת לך מתי זה מתחיל?

אבי דיכטר: אני הבנתי ש-1 בדצמבר זה התאריך שסוכם עליו.

<ברוך חיים  כרמלי: לא.

<ברוך חיים  כרמלי: מיום כניסתו של החוק לתוקף.

<מירי פרנקל שור: לא.

<מירי פרנקל שור: זה בטח אי אפשר מכיוון שהם לא יכולים לקבל.

אבי דיכטר: לפי מה שנאמר בהסדרה, מה קורה ב-1 בדצמבר?

<אביתר מתניה: פעימה ראשונה.

<אביהו: אם הם רוצים להקדים לפני כן.

<עמית אשכנזי: סליחה, זה לא קשור להסדרה.

<עמית אשכנזי: יש כאן נקודה חשובה.

<עמית אשכנזי: החוק שאנחנו הבאנו אומר שברגע שהחוק נכתב בספר החוקים, יש עכשיו לראש הממשלה את הסמכות להעביר את זה, בין רגע מעבר החוק וצפונה.

<עמית אשכנזי: מרגע שהכנסת לוקחת את הסמכות הזאת לראש הממשלה ומחוקקת את החוק, עכשיו אתה נכנס לדילמה הזאת שאתה מתאר.

<עמית אשכנזי: לכן מתוך זה שאנחנו מבינים שאתם רוצים לקבוע לזה סוף, קיבלנו את זה ואמרנו תקבע לזה סוף אבל תשאיר לראש הממשלה את המועד בתוך הטווח.

אבי דיכטר: אין לי בעיה.

אבי דיכטר: מאחר וראש הממשלה עומד מעל שני הגופים האלה, גם שב"כ וגם הרשות, אני לא רואה איזושהי בעיה בנושא הזה.

אבי דיכטר: הרצון הוא להקל על ראש הממשלה ולא להקשות עליו.

<קריאה: לכן תאריך התחילה מיותר.

<מירי פרנקל שור: זאת אומרת, במקום תחילת ההעברה – ראש הממשלה יקבע בצו בהתאם להסכמת הגופים.

אבי דיכטר: מה שעמית אמר, זה נכון.

אבי דיכטר: מרגע שהחוק נכנס לספר החוקים של מדינת ישראל, צו של ראש הממשלה קובע את זה ובלבד שזה לא יחרוג מ-31 ביולי 2017.

אבי דיכטר: את זה אני אומר לעצמנו חברי הכנסת שצריכים להצביע.

ענת ברקו: חשוב שנדע בדיוק מתי המועדים.

אבי דיכטר: השאלה אם בחקיקה אנחנו צריכים להכניס עדכון הוועדה.

אבי דיכטר: זה לא נראה לי כחלק.

ענת ברקו: שהמעבר יהיה חלק.

<מירי פרנקל שור: על צו ראש הממשלה יודיע לוועדה.

<ברוך חיים  כרמלי: 31 ביולי, נכון?

אבי דיכטר: כן.

<מירי פרנקל שור: לאור הרגישות של הסעיף הזה, אנחנו הכנו נוסח שיש לו את העקרונות.

<מירי פרנקל שור: אתם הצעתם שכל החוק ייכנס לתוקף מיד.

<מירי פרנקל שור: הפניתי את תשומת לבו של עמית למשמעויות.

<מירי פרנקל שור: זאת אומרת, מה שנכנס לתוקף ביום פרסומו, זה סעיף 21(ב).

<מירי פרנקל שור: זו ההנחיה העצמית.

<מירי פרנקל שור: זה עיקרון ראשון.

אמיר אוחנה: סעיף (א) נמחק?

<מירי פרנקל שור: סעיף (א) נמחק והעיקרון הוא שרק הנחיה עצמית נכנסת ביום פרסומו של החוק.

<מירי פרנקל שור: סעיף קטן (ב): ראש הממשלה רשאי להורות בצו - - -

אמיר אוחנה: עכשיו זה הופך להיות (א)?

<מירי פרנקל שור: לא.

<מירי פרנקל שור: זה (ב).

<מירי פרנקל שור: אני אומרת שבמקום (א), מה שנכנס לתוקף מיד עם פרסומו של החוק, זו רק ההנחיה העצמית.

<מירי פרנקל שור: אנחנו נגיע לזה.

<מירי פרנקל שור: הנחיה עצמית של הרשות את עצמה.

<מירי פרנקל שור: זה סעיף ראשון.

<מירי פרנקל שור: סעיף שני.

<מירי פרנקל שור: ראש הממשלה רשאי להורות בצו לבקשת ראש הרשות להגנת הסייבר לקבוע את מועד תחילתו של החוק לגבי גוף מהגופים המנויים בתוספת החמישית ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום, אנחנו נכתוב 31 ביולי 2017.

<מירי פרנקל שור: סעיף שלישי.

<מירי פרנקל שור: הודעה על צו כאמור תימסר לגופים המפורטים לא יאוחר משישים ימים ממועד התחילה הקבוע בו.

אבי דיכטר: אמרנו תימסר לגופים המפורטים על ידי שב"כ.

<מירי פרנקל שור: על ידי שב"כ.

אבי דיכטר: הגוף שמעביר הוא הגוף שמעדכן.

אבי דיכטר: עד שהוא לא מעדכן, זה באחריותו.

<מירי פרנקל שור: על ידי שב"כ.

<מירי פרנקל שור: עד שהורה ראש הממשלה כאמור ימשיך נציג השב"כ להיות הקצין המוסמך לגבי אותו גוף לעניין אבטחת מערכות ממוחשבות תכניות עד למועד כפי שקבע ראש הממשלה בהוראתו.

ענת ברקו: האם יש איזשהו משהו בתהליך שאחרי שהשב"כ מעביר צריך לאשרר את זה, לומר שהנה בוצעה העברה אפילו ברמה הפורמלית?

<קריאה: כן.

<מירי פרנקל שור: את זה הצו אומר.

אבי דיכטר: הוועדה תעודכן ביחד עם ההודעה על שישים הימים.

אבי דיכטר: אנחנו נדע לספור שישים יום בהנחה שיש לנו את ההכשרה לזה וזה יהיה הפיקוח שלנו.

<עמית אשכנזי: הערה לנוסח.

<מירי פרנקל שור: זה לא נוסח.

<מירי פרנקל שור: אלה רק העקרונות.

<עמית אשכנזי: יש גם העברת אחריות גם לעניין מידע מסווג לחוק הזה.

<עמית אשכנזי: צריך לוודא בנוסח.

<עמית אשכנזי: תוספת חמישית ושנייה גם לא עובר עד למועד.

<מירי פרנקל שור: בסדר.

<ענת אסיף: אני רק אומרת כהערה.

<ענת אסיף: אני חושבת שצריך עוד לחשוב לפי איך שהקראת - - -

<מירי פרנקל שור: אין מה לחשוב.

<מירי פרנקל שור: אנחנו צריכים עכשיו לסיים.

<ענת אסיף: אני מסכימה, אבל אם אני לא אגיד את זה עכשיו, אני אתחרט בעוד שעה על שלא אמרתי.

<ענת אסיף: לפי איך שאת הקראת, יש כאן בעצם חקיקה שהכנסת מחוקקת ואז היא מפריטה לשר לקבוע את מועד הכניסה לתוקף.

<ענת אסיף: יכול להיות שיש דגמים כאלה.

<ענת אסיף: אני לא יכולה לשלוף מהראש כרגע אבל לפי איך שאת קראת, בעצם - - -

<מירי פרנקל שור: אנחנו נחזור לנוסח הממשלתי.

<מירי פרנקל שור: עכשיו קבענו את העיקרון.

<ענת אסיף: הנוסח הממשלתי בעצם דיבר על הסמכה של ראש הממשלה בכלל להעביר את הסמכות, שזה מרפא את הקושי.

<ענת אסיף: כאן, כמו שהקראת כרגע, בעצם החוק כולו מעביר את הסמכות ומה שנשאר לממשלה זה להחליט מתי החוק נכנס לתוקף.

<ענת אסיף: זה טיפה צרם לי.

<ענת אסיף: יש כאן שינוי מהותי.

<מירי פרנקל שור: אנחנו רואים את זה קצת אחרת.

<מירי פרנקל שור: הכנסת אומרת את דברה עד מתי.

<מירי פרנקל שור: לה משאירה לראש הממשלה את כל הזמן שבעולם אלא היא קובעת עד מתי.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים עכשיו על החוק.

אבי דיכטר: סעיף 1.

<אביתר מתניה: אתה לא רוצה שנסיים את הסוגיה השנייה של הוראת השעה?

<מירי פרנקל שור: אנחנו עוברים לזה.

אבי דיכטר: זה הסעיף הראשון בהצעת החוק.

<רועי שליים: הוראת שעה בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה ועד יום – צריך להחליט עליו – יקראו את חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998 (להלן – החוק העיקרי) כך:

<מירי פרנקל שור: זה סעיף הוראת השעה.

אבי דיכטר: אני אומר לעצמנו, לחברי הכנסת, אנחנו הבנו מהשיחות והדיונים שהיו לנו עם הרשות, עם המטה, ואני חושב שהשתכנענו שפרק זמן של שנה הוא לא ישים בנסיבות האלה והדילמה הייתה לגבי הארכת הוראת השעה.

אבי דיכטר: היו כאלה שסברו שנתיים, היו כאלה שסברו שלוש שנים.

אבי דיכטר: אני אומר לעצמנו שנדמה לי שלא סביר לחרוג מעבר לשלוש שנים.

אבי דיכטר: שנה הבנו שזה בעייתי, אז אנחנו עכשיו בין שנתיים לשלוש שנים והיינו מבקשים לשמוע את דעתכם לפני שנגבש את התאריך אצלנו.

<אביתר מתניה: דעתנו בנושא הזה היא, כמו שאתה יודע, יותר קיצונית משלך.

<אביתר מתניה: אני לא מאושר בכלל מנושא הוראת השעה והסיבות הן שתהליך כזה כשהוא מתבצע הוא לא מקום שאפשר להתנדנד ולהגיד יום אחד זה עושה את זה ויום אחד לא מוצא חן בעינינו וזה חוזר ועושה את זה.

<אביתר מתניה: אנחנו בונים כאן כוח, בונים כאן יכולת, וגוף אחד מוריד את היכולות שלו, לוקח את האנשים והטכנולוגיות שלו למקום אחר, אנחנו יודעים לאן, זאת אומרת, זה חלק מההסדרה וההבנה על מקומו של השירות בכל מערך ההגנה, מקום חשוב מאוד שאליו הוא בונה את הכוח שלו, וגוף אחר בונה את היכולות שלו.

<אביתר מתניה: יש כאן קודם כל תהליך שלם שאי אפשר לחזור בו.

<אביתר מתניה: אם אתה חושבים שזה תהליך שחוזרים כל כך מהר, הוא לא כזה.

<אביתר מתניה: הוא בונה יכולת.

<אביתר מתניה: גם כדי לחזור צריך פרק זמן מאוד גדול.

<אביתר מתניה: שנית.

<אביתר מתניה: כדי לבנות את הכוח, מבחינה מקצועית אתה חייב להביא את האנשים הכי טובים, לבנות את המערכות הכי טובות וחייבים לעשות את זה כך שאנשים באים למשהו שהם יודעים שהם באים אליו.

<אביתר מתניה: אנשים עוזבים עבודה, עוברים מהשירות לרשות, אחרים מגויסים מהמשק, הם רוצים לדעת שהם באים לתהליך קבוע, ברור, עם פרק זמן ארוך.

<אביתר מתניה: אנשים לא באים למקום זמני.

<אביתר מתניה: אתה לא יכול להביא את הכי טובים, אתה לא יכול להביא את המערכות הטובות כשאתה אומר להם, תראו, אנחנו עושים את זה ונראה.

<אביתר מתניה: אנשים טובים ומערכות טובות באים לתהליכים שהם מבינים שהם יציבים, שהממשלה והכנסת מתכוונת אליהם וכדי לגייס אותם, וכאן אסור לנו לוותר כי צריך את הטובים ביותר בצורה הטובה ביותר.

<אביתר מתניה: צריך לשדר קביעות.

<אביתר מתניה: כולכם מכירים את הממשלה וכל מה שקשור בעולם האוצר והנציבות.

<אביתר מתניה: כשאתה בא למשהו זמני, כך מתייחסים לזה וכאילו כשזה לא יהיה זמני, נחשוב, ניתן משאבים, לא ניתן, נגדיר את זה או לא נגדיר אץ זה.

<אביתר מתניה: כשאתה בא עם משהו קבוע וברור של תהליך שהמדינה הולכת אליו, אתה מקבל את המשאבים, אתה מקבל את זה כמו שצריך, אתה עושה עבודה נכונה.

<אביתר מתניה: מה שאני מנסה לשדר כאן זה שבשביל לעשות עבודה נכונה - וכאן אתם רוצים ואנחנו, כולנו, הרי בסופו של דבר יש אחריות אמנם עלינו כמי שאחראים על זה אבל אתם מחוקקים – שנעשה את התהליכים בצורה הכי נכונה, הכי טובה, בצורה כזאת שלא משאירה מקום לספק שעשינו משהו לא כמו שצריך ולכן הדברים לא מסודרים כראוי.

<אביתר מתניה: אני אומר את זה עכשיו בכובעי גם כראש ועדה ב/84, כמי שאחראית על סך כל התהליכים בתשתיות קריטיות, שמחליטה מה ייכנס, מה לא ייכנס וממליצה לכנסת, כוועדה שמסתכלת על זה שהגופים שמבצעים את זה מבצעים את זה כראוי, שבודקת את התהליכים, שהולכת לפקח על תהליך העברה.

<אביתר מתניה: בסופו של דבר כשאתה מסתכל על העברת אחריות, חייבים לראות כאן שהגופים מסוגלים לעשות אותה בצורה כזאת של תהליך קבוע וברור בצורה הברורה ביותר.

<אביתר מתניה: גם מה שאתה משדר למשק.

<אביתר מתניה: חברות במשק שעכשיו עוברות מגוף אחד שמנחה אותן לגוף אחר, לא יכולות שיגידו להן, תראו, זה משהו זמני, קצר, כי אז הן יגידו שזה כמו שמחר תגיד למפקח על הבנקים שיתחיל שנתיים ואחרי כן נראה.

<אביתר מתניה: אז הבנקים יגידו, רגע, להשקיע את המשאבים שהוא אומר לנו?

<אביתר מתניה: מחר זה יכול להתחלף ומישהו יבוא עם שיגעונות אחרים.

ענת ברקו: לא, אבל זה אומר שזה משהו שמתעצב וחלק מהעניין זה לתת לך את הגמישות לעצב אותו לפי הצרכים בשטח.

ענת ברקו: גוף שהוא בהקמה, ברור שתוך כדי תנועה הוא יצטרך לשנות דברים, לענות על צרכים מסוימים.

ענת ברקו: אנחנו לא יכולים לקבוע את זה.

ענת ברקו: הוראת שעה דווקא לא ממסמרת את זה ונותנת יותר את האפשרות לעצור ולראות מה הצרכים של השטח.

<אביתר מתניה: אני חולק על זה.

<אביתר מתניה: אני חולק לא במקום שבו תהליכים לא מתעצבים.

<אביתר מתניה: גם התורה של השירות השתנתה במהלך השנים, גם הוא הפיק לקחים וכך ראוי.

<אביתר מתניה: הרי אף אחד לא מושלם, תהליכים נעשים ומשתפרים כל הזמן וחשוב מאוד שיהיו גם תהליכי בקרה וכך זה נבנה וזאת גם אחריות הוועדה.

<אביתר מתניה: מה שאני אומר כאן זה על מה משודר בסופו של דבר לאנשים שבאים, למערכות שאנחנו בונים ולמשק, לאותן חברות שמבינות שזה לא עכשיו אתה המפקח על הבנקים שנתיים ואני לא יודע אם לעבוד אתך, אם להשקיע את המשאבים, לקבל את התורה שלך או לא לקבל, מה יקרה עוד שנתיים וכולי.

<אביתר מתניה: אתה צריך להבין שהמדינה עשתה כאן תהליך סדור וברור, שהיא יכולה במקרים קיצוניים לבוא ולחוקק חוק הפוך ולקחת, אבל אלה מקרים קיצוניים, אבל היא משדרת למשק - - -

עמר בר-לב: לצערנו כל כנסת מבטלת את החוקים של הכנסת הקודמת, כך שזה קורה די הרבה.

<קריאה: הדברים של אביתר הם דווקא דברי טעם.

אמיר אוחנה: למה אנחנו רוצים את זה כהוראת שעה?

אמיר אוחנה: למה לא חוק ואם קרה משהו אפשר לשנות אותו?

ענת ברקו: היינו בסרט הזה.

אבי דיכטר: רק לטובת מי שלא היה בסבבים הקודמים.

אבי דיכטר: אנחנו העלינו את זה לקריאה ראשונה כאשר פה בוועדה היו עמדות לגבי הוראת שעה ובסופו של דבר החלטנו להעלות את זה ולמרות שהצעת החוק לא כללה הוראת שעה, סיכמנו עם המציע, השרה שהציעה את זה בכנסת, שהיא בסוף הדיון תאמר שהיא מבינה שהוועדה מבקשת לחוקק את זה כהוראת שעה ואם אכן זה מה שהוועדה תחליט, הממשלה לא תתנגד.

אבי דיכטר: זה היה הסיכום.

אבי דיכטר: לגיטימי לגמרי שאביתר מעלה פעם נוספת - זה בסדר גמור מבחינת הוועדה – בניסיון לשכנע את חברי הוועדה והוא נמצא כרגע במסגרת מסע שכנוע.

אבי דיכטר: אני מציע לתת לו לסיים את המסע הזה.

<אביתר מתניה: אני אסיים ואני גם אומר שמה שאני למדתי כאן

<אביתר מתניה: שמותר לחברי הכנסת לשנות את דעתם ולהחליט החלטה כשהם משתכנעים בכך שאני צודק.

אמיר אוחנה: המחיר יכול להיות זה שזה לא יעבור.

אבי דיכטר: אביתר, אני אומר לך שהוראת שעה בכנסת היא ערובה לאריכות ימים.

אבי דיכטר: את זה כדאי לזכור.

אבי דיכטר: על כך יעיד טוב ממני משרד המשפטים, על הגיל המופלג שמגיעים עם הוראות שעה.

אמיר אוחנה: אני השתכנעתי מהדברים של אביתר.

אמיר אוחנה: אבל אם המחיר הוא זה שנוריד את זה כהוראת שעה וננסה להעביר את זה כחוק, אז הממשלה אולי תתנגד ואז זה לא יעבור בכלל.

<אביתר מתניה: הממשלה לא תתנגד.

אבי דיכטר: לא הובנתי נכון.

אבי דיכטר: הממשלה לא תתנגד.

אבי דיכטר: אנחנו העברנו את זה אז בוועדה - אני אומר שכאן זה חלק יחסית פוליטי יותר – כהוראת שעה כי חלק מחברי הוועדה, לאו דווקא קואליציה ואופוזיציה, השתכנעו שזאת הוראת שעה.

אבי דיכטר: אז חשבנו במונחים של שנה.

אבי דיכטר: אני אומר אז מפני שלאורך הדרך הבנו שזה קצר מדי, בוודאי אחרי הדיון בסעיף הקודם אנחנו מבינים שזה קצר מדי, ולכן נדדנו לכיוון של שנתיים-שלוש.

אבי דיכטר: אבל לגיטימי לגמרי שאביתר ינסה לשכנע לרדת לחלוטין.

עמר בר-לב: אפשר להתייחס?

אבי דיכטר: בוא ניתן לאביתר לסיים.

אבי דיכטר: אביתר לא סיים את הניסיון לשכנע את חברי הוועדה.

עמר בר-לב: לא סיים כי אתם כל הזמן קוטעים אותו.

עמר בר-לב: גם אני רוצה לקטוע אותו או שניתן לו לסיים.

<אביתר מתניה: מה שאני מנסה לומר, אני בפירוש מנסה לשכנע אתכם לחזור בזה ואני עושה את זה כי ההסתכלות שלי היא הסתכלות מקצועית של אחריות על, כמי שנקרא קצין המטה של ראש הממשלה והממשלה לסייבר, כמי שהוא ראש ועדה ב/84 שאחראית על התהליכים.

<אביתר מתניה: אני מנסה לומר כאן שבסופו של דבר הרי אתם מביעים אמון.

<אביתר מתניה: הרי התהליך כמו שהוא קרה, הוא בהתאם להחלטת ממשלה.

<אביתר מתניה: הממשלה הביאה את החוק לכאן.

<אביתר מתניה: אתם מביעים אמון מלא בזה וקובעים את זה גם בחקיקה וקובעים שזה צריך לעבור תוך שנה, 31 ביולי.

<אביתר מתניה: אתם מבינים שמתבצעים כאן תהליכים כבדי משקל של העברת יכולות וחפיפה.

<אביתר מתניה: אתם מבינים שזה נעשה בין שני הגופים ברצון ובהדדיות.

<אביתר מתניה: זה לא על אף אלא מתוך הבנה עמוקה של ראש השירות ואנשיו וראש הרשות ואנשיו.

<אביתר מתניה: אתם רואים גם שבדברים האלה עת נבנה הכוח יש בעיה מאוד קשה לשדר למשק או לאנשים שהדברים זמניים.

<אביתר מתניה: אני חוזר ואומר שאם הכול הלך ונהרס, הרי חקיקה אפשר לשנות אבל בעצם זה שמשדרים הוראת שעה, משדרים משהו שבעיני שהוא שגוי לכלל האנשים ולמשק.

<אביתר מתניה: לכן אני מפציר בחברי הוועדה בהסתכלות מקצועית כוללת לקבל את עמדתנו הזאת שאני חושב שקשה לחלוק עליה מבחינה מקצועית.

<ברוך חיים  כרמלי: אני רוצה ברשותכם להשלים את מאמץ השכנוע.

<ברוך חיים  כרמלי: יש מה שנקרא נבואה שמגשימה את עצמה.

<ברוך חיים  כרמלי: גם כאן אני חוזר על עצמי מפגישה קודמת.

<ברוך חיים  כרמלי: אנחנו נתחיל בתהליך של שנתיים, חלק מהציבור הלקוחות שלנו, גופים מונחים, יראה בזה תהליך זמני.

<ברוך חיים  כרמלי: התהליך הזמני הזה לא יאפשר לנו לעשות את מה שאנחנו יודעים לעשות עם אנשים הכי טובים ובסופו של דבר אחרי שנתיים נסתכל ונגיד, רגע, התהליך הזה לא מצליח כי הוא לא מצליח.

<ברוך חיים  כרמלי: אז נצטרך לומר שטוב שעשינו הוראת שעה.

<ברוך חיים  כרמלי: אני מציע לתת לרשות את כל היכולות ואת כל הזמן כדי להוכיח שהמהלך הזה שהוא לא מהלך רשות אלא הוא מהלך מדינה מצליח.

<ברוך חיים  כרמלי: במובן הזה הוראת שעה היא מאוד בעייתית.

<ברוך חיים  כרמלי: עד כאן ניסיונות השכנוע.

<עמית אשכנזי: אני מבקש להשלים שני משפטים בממד המשפטי כי כאן יש אמירה שבעיני היא חשובה לומר לחברי הכנסת כנציג הממשלה.

<עמית אשכנזי: כאשר אנחנו מחוקקים חוק עם הוראת שעה, אנחנו מסמנים שהחוק הזה, יש לו מנגנון השמדה עצמי.

<עמית אשכנזי: כשאנחנו מסתכלים על מדיניות חקיקתית של חוקים עם מנגנוני השמדה עצמית, יש לזה בדרך כלל שתי סיבות.

<עמית אשכנזי: כשאנחנו מסתכלים בכלל החקיקה הישראלית, למה יש הוראות שעה?

<עמית אשכנזי: הוראת שעה אחת היא כי אנחנו עושים ניסוי חקיקתי ואני חושב שאנחנו לא חושבים שאנחנו עושים כאן ניסוי חקיקתי והדבר השני הוא שיש לנו איזה צורך דחוף שמאלץ אותנו לעוות את המציאות.

<עמית אשכנזי: בשונה ממה שאמרה חברת הכנסת ברקו, חשוב לציין שהחוק הזה הוא חוק שסגור על עצמו.

<עמית אשכנזי: כפי שנאמר כאן קודם, החוק הזה הוא הבית שדרכו עושים הנחיה על תשתיות קריטיות מאז החוק הזה חוקק.

<עמית אשכנזי: הוא סגור על עצמו.

<עמית אשכנזי: הוא הסדר שלם.

<עמית אשכנזי: אנחנו נרצה לבנות את הכוח ולעשות דברים נוספים, וחברת הכנסת ברקו למשל יודעת את זה, אנחנו נביא חוק משלים, אבל מה יוצא?

<עמית אשכנזי: שאנחנו את החוק הראשון שאנחנו מחוקקים כדי לממש את המדיניות, מכניסים למנגנון השמדה עצמי.

<עמית אשכנזי: כמדיניות חקיקתית, אני נשען כאן על האמירה המקצועית שנאמרה, אני מצביע בפניכם על כך שזאת עמדתי.

ענת ברקו: זה מוגזם להגיד מנגנון השמדה עצמית.

עמר בר-לב: אני יכול להתייחס?

אבי דיכטר: כן, בבקשה.

עמר בר-לב: תודה.

עמר בר-לב: תראה, הוראת שעה היא דבר רע מאוד.

עמר בר-לב: הסכמנו על זה בפגישה שהייתה בפורום יותר נרחב של חברי הוועדה בזמנו, לפני חודש.

עמר בר-לב: ברור שצריך כאן לחוקק חוק הרבה יותר מורכב ורחב לגבי חוק הסייבר.

עמר בר-לב: מה ששכנע אותנו אז להסכים להוראת שעה זה, ראשית, ההבנה שאחרת הרשות לא תוכל להתחיל לפעול בכלל, ושנית, ההצעה שלך להגביל את זה בשנה, את הוראת השעה.

עמר בר-לב: זה מה ששכנע ונדמה לי שאז הסכמנו – לא יודע אם פה אחד - לדבר הזה וגם כך הצבענו במליאה.

עמר בר-לב: לכן זה שאי אפשר להחליף את הוראת השעה הזאת ולהפוך אותה להוראת קבע זה ברור, אין בכלל מה לדבר, זה צריך להיות משהו הרבה יותר רחב.

עמר בר-לב: אני גם מתנגד להארכה לשלוש שנים.

עמר בר-לב: אני בעד מה שאתה הצעת אז, שנה, לא שנה, כי שנה זה עד ה-31 ביוני.

עמר בר-לב: עד סוף 2017 זה שנה וחצי ואני חושב שיש סיכוי מאוד גבוה שכולנו נהיה כאן ואתה תהיה יושב ראש הוועדה עד אז.

עמר בר-לב: אין לי ספק שבשנה וחצי, אבי, כמו שאני מכיר אותך, אתה תצליח לקדם את חקיקת החוק ואם בסוף יצטרכו הארכה של עוד שנה, נעשה הארכה של עוד שנה.

עמר בר-לב: אבל ברגע שאנחנו עכשיו אומרים הארכה לשלוש שנים או לשנתיים, זה אומר שאנחנו בפורמט הזה לא נעסוק בזה, ספק אם הממשלה תעסוק בזה כי יהיו לה דברים יותר דחופים, ובעצם אנחנו מזלזלים בהסכמה בעל פה שהייתה כאן בפעם הקודמת שלמרות הבעייתיות של הוראת שעה, אנחנו מסכימים להוראת שעה קצרת טווח כי זה מאוד מאוד חשוב בשביל שהרשות הזאת תתחיל להתקדם.

עמר בר-לב: לכן אני ממליץ שתהיה הוראת שעה, תהיה הוראת שעה עד סוף 2017.

עמר בר-לב: זה נותן שנה וחצי מהיום.

עמר בר-לב: זה לא פוסל את האפשרות בהחלטה שלך ושל הוועדה להאריך את זה אחרי כן בעוד שנה, בעוד שנתיים, בעוד עשר שנים.

עמר בר-לב: אני אומר שזה מאלץ אותנו להביא תיקון חוק ולהשלים את חוק הסייבר.

עמר בר-לב: אני ראיתי בכנסת הזאת שברגע שיש נחישות להעביר חוקים, עושים את זה גם בשלושה חודשים וזה רק יחייב אותנו לעבוד יותר קשה, אבל אני לא רואה סיבה לדחות את זה.

אמיר אוחנה: שאלה לעמר.

אמיר אוחנה: אני מודה שלא הבנתי למה אם זאת לא תהיה הוראת שעה, הרשות לא תוכל להתחיל לעבוד.

אמיר אוחנה: לא הבנתי את החלק הזה.

אמיר אוחנה: שאלה שנייה היא איך אתה מתמודד עם הטענות הצודקות בעיני שהעלה אביתר לגבי המוכנות וההיערכות.

עמר בר-לב: אני אסביר.

עמר בר-לב: מה שהם הסבירו לנו בפעם הקודמת היה שאם אין את הוראת השעה, הם לא יכולים נגיד לפנות לחברת חשמל וללמוד את התהליכים בחברת חשמל.

<אביתר מתניה: אם אין חוק.

<אביתר מתניה: מעולם לא דיברנו על הוראת שעה.

עמר בר-לב: אני עונה לשאלה למה חייבים הוראת שעה או חוק.

אמיר אוחנה: לא.

אמיר אוחנה: חוק ברור שחייבים אבל האלטרנטיבה היא לא או הוראת שעה או כלום.

עמר בר-לב: אם הבנתי את השאלה שלך נכון, אני מנסה לענות עליה.

עמר בר-לב: נדמה לי שהבנתי אותה נכון.

עמר בר-לב: הם חייבים משהו כי אחרת הם לא יכולים להתחיל לעבוד.

עמר בר-לב: המשהו הוא הוראת שעה או חוק.

אמיר אוחנה: מוסכם.

עמר בר-לב: חוק הסייבר הוא נושא הרבה יותר רחב מאשר מופיע כאן בהוראת השעה הזאת.

עמר בר-לב: הוראת השעה הזאת נותנת סמכויות שלא מקובלות בחוקים אחרים לראש הממשלה בסיטואציות שונות לשנות כל מיני דברים.

עמר בר-לב: לכן צריך לטווח הארוך חוק ולא הוראת שעה.

עמר בר-לב: לכן הסכמנו כולנו, אופוזיציה וקואליציה, שחייבים לתת להם את ההזדמנות להתחיל לעבוד למרות שבראייה שלנו לעשות הוראת שעה שבסמכותו של ראש הממשלה לשנות אותה, גם בראייה שלנו היתרון עלה על החיסרון.

עמר בר-לב: לכן היינו בעד זה.

עמר בר-לב: זה לא במקום חקיקת חוק סייבר שלם שהוא הרבה יותר מורכב, בוודאי אי אפשר לסיים אותו בתוך שבועיים, אבל לדעתי אם אנחנו נחושים, אפשר לסיים אותו תוך שנה וחצי ולא לדחות את זה לשלוש שנים.

עמר בר-לב: לדחות את זה לשלוש שנים, זה אומר שהכנסת הבאה תתעסק עם זה ואנחנו לא נתעסק בזה והכול יתחיל מהתחלה.

<אביתר מתניה: זה לא נותן לראש הממשלה שום דבר.

<אביתר מתניה: ברגע שאתם חוקקתם שזה עובר, זה לא נותן לו שום דבר חוץ מאשר להחליט מתי זה עובר.

עמר בר-לב: הוראת השעה מאפשרת לראש הממשלה סמכויות.

<אביתר מתניה: לא.

<אביתר מתניה: כלום.

<אביתר מתניה: איזה סמכויות?

<אביתר מתניה: אין סמכויות.

עמר בר-לב: אני טועה?

<אביתר מתניה: כן.

<מירי פרנקל שור: זה לא קשור להוראת השעה.

<מירי פרנקל שור: סמכויות ראש הממשלה מחוקקת הכנסת, בין אם זאת הוראת שעה ו בין אם לא הוראת שעה.

<אביתר מתניה: הסמכות היחידה שלו היא להחליט מתי הפעימות קורות.

<אביתר מתניה: אתם החלטתם שזה קורה תוך שנה.

<אביתר מתניה: אין לו שום סמכות חוץ מזה.

עמר בר-לב: אני לא בטוח.

אבי דיכטר: יכול להיות מצב לאו דווקא תיאורטי אלא מצב מעשי שהרשות תקבל את הסמכויות שלה משב"כ בסוף יולי 2017.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אתה מבין שהוראת שעה, החוק יעבור נניח השבוע, לשנה היא מסתיימת באוגוסט 2017 וברור לחלוטין שזה לא סביר.

עמר בר-לב: לכן הצעתי סוף שנה.

אבי דיכטר: כן, אבל אתה לוקח סוף שנה ואתה מבין שיש ארבעה חודשים לרשות לגדל לך יין ויכולת.

עמר בר-לב: הייעוד שלנו לחוקק הוא שלנו.

אבי דיכטר: אני תכף אתייחס בהרחבה לנושא הזה של החוק כדי לנסות לעשות איזה יישור קו אצלנו אבל לפני כן אני רוצה לשמוע את ענת.

<ענת אסיף: אני מרשה לעצמי לשאול את השאלה, כאשר חלק מהתשובות כבר שמענו, כי אנחנו לא היינו בדיון המקדים שהיה כאן.

<ענת אסיף: צריך רק לזכור שאנחנו מדברים על הצעה ממשלתית ובעצם מבחינת דיונים רשמיים הדיונים עכשיו, אחרי קריאה ראשונה, הם הדיונים הפורמליים.

<ענת אסיף: היו כאן הסכמות של דיון שהוא מחוץ לתהליך החקיקה שזה בסדר גמור, אבל אנחנו כמשרד המשפטים לא היינו חלק ולכן אני מרשה לעצמי לפחות שיהיה לנו לפרוטוקול של החקיקה, של ההליך הזה, לחדד מה התכלית שהוועדה מוצאת לנכון לעגן את הדברים בהוראת שעה.

<ענת אסיף: אני בעצם מבינה כמובן בין הדברים שנאמרו שיש כאן רצון לפקח על זה שהממשלה תביא בזמן ובזמן סביר וקצר הצעת חוק כוללת לעניין הסייבר שזה בסדר.

<ענת אסיף: כמובן זה לא משהו שחייבים לעשות אותו בטכניקה של הוראת שעה, אבל זה לא משהו שהוא לגמרי בלתי אפשרי.

<ענת אסיף: אבל חשוב לי להבהיר לדברים שאמר חבר הכנסת בר-לב שזה לא שיש איזושהי הנחה שהחקיקה הנוכחית הזאת, התיקון הספציפי הזה, יש בו משהו לא בסדר.

<ענת אסיף: לגמרי לא.

<ענת אסיף: זאת חקיקה.

<ענת אסיף: אם הממשלה הייתה מחליטה שכל מהפכת הסייבר שהיא עושה היא רק להעביר את סמכויות ההנחיה של התשתיות החיוניות משב"כ לרשות חדשה, זה התיקון שהיינו עושים ושום דבר מעבר לזה, כי זה הדבר שצריך.

<ענת אסיף: יש לנו חוק שעוסק בזה.

<ענת אסיף: זאת אומרת, החוק הזה יכול לעמוד בפני עצמו אילולא כמובן יש החלטת מדיניות שמדברת על דברים נוספים שרשות הסייבר תעשה, שמטה הסייבר יעשה, ולכן נדרשת ההסדרה הכוללת.

<ענת אסיף: אם כן, זה קודם כל דבר שחשוב לחדד.

עמר בר-לב: גם חשוב לחדד שבסוף מי שמחוקק חוקים, עם כל הכבוד למשרד המשפטים, זאת הכנסת.

<ענת אסיף: אין שום ויכוח.

<ענת אסיף: אם אני אוכל לומר למה זה מכוון בדבריי.

<ענת אסיף: אני אומרת שהתהליך של חקיקת החוק הממשלתי כמובן שהוראת השעה תכנס אותו ותזרז אותו ותעשה את האפקט.

<ענת אסיף: רק היה חשוב לי להבהיר שזה לא שיש כאן איזה תיקון שהוא נכה או שיש אתו איזו בעיה.

ענת ברקו: מדברים על העברת הסמכויות מהשב"כ.

<ענת אסיף: נכון.

<ענת אסיף: של התשתיות.

ענת ברקו: לכן זה לא מספיק.

<מירי פרנקל שור: מה שבעצם אומרת הוועדה, אולי רקע, ועדת המשנה לענייני סייבר של ועדת החוץ והביטחון ישבה ובחנה את סוגיית המערך, הרשות, ההעברה וכולי.

<מירי פרנקל שור: זאת אומרת, הוועדה כבר היום נמצאת במצב שהיא רואה את התמונה כוללת יותר מאשר את סוגיית התשתיות.

<אביתר מתניה: אני חולק עליך בנושא הזה כי הוועדה ישבה ושאלה את ראש הרשות שאלה ומאז ועד לרגע זה אנחנו לא התייחסנו לנושא הזה.

<אביתר מתניה: לכן היא לא ראתה את כל עמדתנו.

<אביתר מתניה: זכותה להחליט מה שהיא רוצה, אבל עמדתנו לא נשמעה עד לרגע זה.

<מירי פרנקל שור: אני רואה את הנושא יותר בכלליות.

<מירי פרנקל שור: נוסח הצעת החוק שמונחת בפני הוועדה בעצם בא בעקבות החלטת הממשלה להעביר את התשתיות הקריטיות מהנחיית השב"כ להנחיית הרשות וזה המענה.

<מירי פרנקל שור: הוועדה רוצה להמשיך לפקח על כל המערך.

<מירי פרנקל שור: זאת אומרת, אם אנחנו מסתכלים על רכבת, הוועדה מתמקדת על הרכבת וכאן מונח בעצם רק קרון אחד.

<מירי פרנקל שור: לכן אומרת הוועדה שהיא רוצה לראות איך הרכבת הזאת מתפתחת וזה בדיוק מה שאומרת הוועדה.

<מירי פרנקל שור: הוועדה אומרת שיהיה מועד שבו היא רוצה לראות איך ההסדר הזה מתפתח כיוון שהיא רוצה לראות את כל ההסדרה.

<מירי פרנקל שור: זאת בעצם הוראת השעה.

<מירי פרנקל שור: זאת אומרת, ההבדל בין הוועדה לבין הממשלה שהצעת החוק שמציעה כאן מבחינת הממשלה היא נקודתית, היא העברת התשתיות הקריטיות, ואת הדלתא של כל מערך הסייבר, את זה הוועדה רוצה לראות.

<מירי פרנקל שור: לכן באה הוראת השעה.

אבי דיכטר: ברשותכם, אנחנו רוצים להמשיך.

אבי דיכטר: כל אחד אמר את טיעוניו ואף טיעון כאן לא עולה היום בפעם הראשונה.

אבי דיכטר: אני חושב שבין הדיון ההוא לבין הדיון היום הייתה סדרה של מפגשים, דיונים, יותר פורמליים, פחות פורמליים.

אבי דיכטר: לא נראה לי שמישהו מפתיע את האחר כאן באיזה עמדות שלא נאמרו בעבר.

אבי דיכטר: מה שכן קצת מתחדד היום בדיון עכשיו לגבי הוראת השעה זאת העובדה שאנחנו בעצם מתייחסים לסוגיה של כאילו אנחנו נמצאים עכשיו שנה קדימה, מרגע שזה המועד האחרון שבו הסמכויות יכולות לעבור משב"כ לרשות, ולא חשוב איזה נתח של סמכויות או איזה נתח ראש הממשלה יקבע בצו שיעבור משב"כ לרשות, אבל אנחנו מבינים שאנחנו מונים את הימים עניינית מבחינתנו מסוף יולי 2017 ולכן הסוגיה של האם אנחנו הולכים להוראת שעה של שנתיים או שלוש, נגזרת מהעובדה שהשנה הראשונה, במירכאות כמובן, היא שנה אבודה מבחינתנו, אם אני נדרש לאיזושהי המחשה.

אבי דיכטר: לגבי ההערה שלך.

אבי דיכטר: תראה, ברור לחלוטין שבחוק הסייבר, אני לא יודע איזה סעיפים יהיו, אבל מן הסתם אחד הסעיפים יהיה לבטל את הוראת השעה מפני שאנחנו בחוק הסייבר כבר נהיה עם מבנה, לא רק שלד אלא עם בשר ושרירים, כמו שמירי אמרה משל הרכבת.

אבי דיכטר: מאחר והמושל נמצא כאן אני אומר לכם שאני זוכר עת דיברנו אז, אמרנו שנשים את הרשות על המסילה.

אבי דיכטר: לכן הצעת החוק שמה את הרשות על המסילה בחוק.

אבי דיכטר: תזכרו שאנחנו כל הזמן מדברים על חוק שב"כ שנתן סמכויות לשב"כ, וחלק מהסמכויות האלה עוברות לרשות שהיא מעוגנת בהחלטת ממשלה.

אבי דיכטר: היא עדיין לא מעוגנת בחוק.

אבי דיכטר: לכן נדמה לי שזה זירז או אני מקווה שזה יזרז את ההצעה כאן.

אבי דיכטר: אני חושב שגם העובדה שבפעם הקודמת הגענו להסכמה אני חושב, אז לא הכרנו את כל הנושא של "שנה אבודה" ולכן היינו צריכים לעשות התאמות ולא יכולים להיות לגמרי מנותקים מההתפתחויות כאן.

אבי דיכטר: אני ממליץ שאנחנו נאשר את הוראת השעה לשלוש שנים - זאת בעצם הוראת שעה לשנתיים – בהנחה מאוד סבירה, לפחות לפי עמר יש כאן יכולת ניבוי וחיזוי מתקדמת משלי לגבי - - -

עמר בר-לב: היכולות שלך.

אבי דיכטר: לא.

אבי דיכטר: לא לגבי היכולות שלי.

אבי דיכטר: לגבי היכולת להביא את זה לידי ביטוי כיושב ראש ועדה או כחברי ועדה.

<קריאה: האופוזיציה מפריעה ליושב ראש.

אבי דיכטר: זה בסדר גמור.

אבי דיכטר: עמר ואני מזמן כבר לא אופוזיציה וקואליציה.

אבי דיכטר: יש לנו כמה דברים משותפים בלי קשר לזה, אבל עניינית אני חושב שחוק הסייבר הוא מסוג החוקים שקל מאוד יהיה להחזיק דין רציפות.

אבי דיכטר: זה חוק שאני חושב שיש חשיבות.

אבי דיכטר: אני אומר אפילו בחצי נימה פוליטית, אני חושב שגם הסברתי את זה לרשות, כי בסוף זה חוק שנוח וכדאי להעביר אותו בהסכמה כפי שהעברנו את הקריאה הראשונה שלו.

אבי דיכטר: יש לזה חשיבות רבה.

אבי דיכטר: הרשות עוד תגיע לוועדה הזו לתקנות, לכללים, והרומן שלכם אתנו ושלנו אתכם הוא רומן ארוך מאוד.

אבי דיכטר: כפי שאמרתי קודם לכן, אביתר, תאמין לי, הוראת שעה בכנסת זו ערובה לאריכות ימים ויגידו לך אנשי משרד המשפטים או מירי כמה ערובות כאלה מסתובבות לנו בין הידיים כאן בכנסת לאורך שנים.

עמר בר-לב: אני אצביע נגד שלוש שנים.

עמר בר-לב: אמרת שאתה רוצה להעביר בהסכמה ולכן אני רק אומר לך שאני אצביע נגד.

<אביתר מתניה: יש לי שאלה, חבר הכנסת בר-לב.

<אביתר מתניה: הנימוקים שאני מעלה בפניך על יכולת לגייס את האנשים הכי טובים.

<אביתר מתניה: אתה עכשיו איש שעובד בשב"כ ועסק בתחום הזה ואומרים לך בוא לרשות, אנחנו לוקחים את זה, או אתה נמצא בהיי-טק, אתה הולך לוותר על משרה כדי לבוא לרשות, אתה חברה שעובדת, בסופו של דבר ההבנה שיש כאן תהליך שהוא תהליך ארוך טווח ואמיתי של בנייה לא משכנעים אותך שאנחנו צריכים את הזמן הארוך הזה כדי לבנות את הדברים כמו שצריך?

<אביתר מתניה: אני אומר את זה במלוא הרצינות.

עמר בר-לב: אני אענה לך ברצינות.

עמר בר-לב: מי שבשב"כ, תשאל את אבי, ומי שבהיי-טק, לא חושב יותר מאשר על שנתיים קדימה.

עמר בר-לב: מניסיון אני אומר את זה.

עמר בר-לב: דבר שלישי שהוא הכי רציני, האם זאת הוראת שעה או לא הוראת שעה, לא זה מה שישפיע על גיוס של בן אדם כזה או אחר לעבוד ברשות או במטה.

<אביתר מתניה: אני מדבר גם על האנשים וגם על המשק והחברות.

<אביתר מתניה: זה לא נכון.

<אביתר מתניה: אני חולק עליך בנושא הה.

עמר בר-לב: זה בסדר.

עמר בר-לב: מותר לחלוק עלי ומותר לחלוק עליך.

<אביתר מתניה: בוודאי שאפשר.

<אביתר מתניה: אני מנסה לומר שאני בכל זאת מצפה לקרדיט המקצועי שכאשר אנחנו רואים את התהליך באופן שלם ויודעים איך החברות מתנהגות, אתם תתנו לנו את הגב גם אם אתה לא בטוח שאני צודק וגם אם אתה אולי חולק על כך אם אלה שנתיים או שלוש ואיך החברות מסתכלות על זה, להבנה שיש כאן תהליך ארוך טווח שכאשר אני בונה כוח אני צריך לעשות אותו בנחת וכמו שצריך.

<אביתר מתניה: לכן יש משמעות לשנים.

<אביתר מתניה: אני מסוגל להבין ואני אומר את זה בפה מלא למה אתם לא רוצים ללכת על הוראת שעה, אפילו שאני לא מקבל את הנימוק שזה קשור לחוק הסייבר כי אני חושב שיש כאן בניית כוח שהיא משמעותית מהותית וצריך לעשות אותה כמו שצריך, אבל בהנחה שאני מבין ונאלץ להבין ולקבל את נושא הוראת השעה, יש משמעות למספר השנים ואת זה אני חייב לומר ואני מצפה להבנה ולקבלה.

עמר בר-לב: אני מסכים אתך שיש משמעות.

עמר בר-לב: המשמעות היא שהכנסת הזאת לא תעסוק בזה ואני חושב שזה רע לסייבר, זה רע למדינת ישראל וזה רע לכנסת הזאת.

אבי דיכטר: עמר, בסוף באמת באמת ההבדל בינינו הוא האם זאת הוראת שעה לשלוש שנים או הוראת שעה לשנתיים וחצי כשיטתך.

אבי דיכטר: זה ההבדל.

אבי דיכטר: אני חושב שבהבדל הזה בין שנתיים וחצי לשלוש שנים, שמע, אתה יותר צעיר ממני, גם הייתי מפקד שלך לפני שהיית מפקד שלי, אז אין לי טיעונים יותר משכנעים.

עמר בר-לב: צריך לתת הבהרה לחברים.

עמר בר-לב: אבי ואני היחידים שהוא היה המפקד שלי ואני הייתי המפקד שלו.

<קריאה: כל מי שקרא את הספר צוות איתמר מכיר את זה.

אבי דיכטר: הוא שייך לחצי השני של הספר.

אמיר אוחנה: אם אפשר הערה.

אמיר אוחנה: קודם כל, אני מקבל את הנימוקים שהעלית אדוני היושב ראש.

אמיר אוחנה: אני חושב שמה שאביתר אמר הוא נכון אבל בפשרה הפוליטית שאנחנו צריכים לעשות כאן, אני אצביע בעד.

אמיר אוחנה: אני רק חושב שחשוב לשדר מסר אולי אפילו תקשורתית ואולי באופן אחר, מסר של יציבות כמו שעלה כאן בדברים של אדוני היושב ראש כדי לנסות לסייע לאביתר לפתור את הבעיה הזאת של גיוס אנשים, מסר בלי התחייבות אבל שברור שהכוונה היא להעביר חוק וכולי.

<עמית אשכנזי: יש אפשרות נוספת והיא שאם אנחנו עומדים בתאריכים ומקדימים, אתם תעשו את האישור בוועדה כהוראת שעה מתגלגלת.

<מירי פרנקל שור: לא.

אבי דיכטר: הטובים לסייבר, זה יעזור.

<אביתר מתניה: לא הבנתי את הנושא הזה בוועדה.

<אביתר מתניה: זה אפשרי?

<מירי פרנקל שור: לא.

<מירי פרנקל שור: אנחנו לא יכולים.

אבי דיכטר: נמשיך.

<רועי שליים: בסעיף 1 - אחרי ההגדרה "ממונה ביטחון" יבוא: "נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר" – ראש הרשות הלאומית להגנת הסייבר או עובד הרשות שמונה על ידו.

<רועי שליים: בהגדרה "פעולות אבטחה", בפסקה (2), במקום "בתוספת הרביעית" יבוא "בתוספת הרביעית והחמישית".

<רועי שליים: בהגדרה "קצין מוסמך" - בפסקה (2) - במקום פסקת משנה (ב) יבוא: "(ב) לגבי התאמה ביטחונית – נציג השב"כ.

<רועי שליים: (ב1) לגבי פעולות לאבטחת מידע - לגבי גופים המנויים בתוספת השנייה אך אינם מנויים בתוספת החמישית – נציג השב"כ.

<רועי שליים: לגבי גופים המנויים גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית – נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר, בכפוף, להוראות סעיף 22ב".

<רועי שליים: פסקת משנה (ג) – תימחק.

<רועי שליים: (2) בפסקה (4) המלים "שאינם מנויים בתוספת השנייה" – יימחקו.

<רועי שליים: (3) אחרי פסקה (4) יבוא: "(4) לעניין הגופים המנויים בתוספת החמישית – נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר".

<רועי שליים: (ד) אחרי ההגדרה "קצין משטרה" יבוא: ""הרשות הלאומית להגנת הסייבר" – הרשות הלאומית להגנת הסייבר שייעודה הגנה על מרחב הסייבר, שהוקמה על פי החלטת הממשלה ופועלת בהתאם להחלטותיה".

<רועי שליים: (2) בסעיף 2(ה), בסופו יבוא "ואם היה מנוי גם בתוספת החמישית – גם בהסכמת נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר".

<רועי שליים: (3) בסעיף 2א, אחרי "בתוספת הרביעית" יבוא "או בתוספת החמישית" ובסופו יבוא "ואולם לעניין גוף, המנוי בתוספת החמישית, מינוי כאמור טעון אישור נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר".

<רועי שליים: (4) בסעיף 4 - במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) (1) לא ימונה אדם לממונה ביטחון אלא אם כן נמצא כשיר לכך על ידי הקצין המוסמך.

<רועי שליים: (2) לעניין מינוי בגופים המנויים בתוספת השנייה ואינם מנויים בתוספת החמישית, ימונה כאמור באישור קצין משטרה ונציג השב"כ.

<רועי שליים: 3) לעניין מינוי בגופים המנויים גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית, ימונה כאמור באישור קצין משטרה, נציג השב"כ ונציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר".

<רועי שליים: (ב) בסעיף קטן (ד)(1), במקום "השנייה והרביעית" יבוא "השנייה, הרביעית והחמישית".

אבי דיכטר: עצור כאן.

אבי דיכטר: עמר, רצית לומר משהו?

עמר בר-לב: כן.

עמר בר-לב: אני רוצה להגיש הסתייגות לגבי משך הוראת השעה.

עמר בר-לב: אני מסתייג משלוש שנים וההסתייגות שלי היא הסתייגות סיעתית, להציע שהוראת השעה תהיה עד 31 בדצמבר 2017.

אבי דיכטר: ההסתייגות נרשמה.

<רועי שליים: (5) בסעיף 5 בסעיף קטן (ב)(1), במקום "שאישר הקצין המוסמך" יבוא "שאושר לפי סעיף קטן (ג)".

<רועי שליים: בסעיף קטן (ג), במקום פסקה (2) יבוא: "(2) (א) לעניין הגופים שבתוספת השנייה ואינם בתוספת החמישית – על ידי קצין המשטרה, באישור נציג השב"כ.

<רועי שליים: ׁׁ(ב) לעניין הגופים שבתוספת השנייה ובתוספת החמישית – על ידי קצין המשטרה, באישור נציג השב"כ ונציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר".

<רועי שליים: (6) בסעיף 6(א) במקום "החליט הקצין המוסמך" יבוא "הוחלט" ואחרי "על כך" יבוא "הקצין המוסמך".

<רועי שליים: (7) בסעיף 7(3), במקום "בתוספת הראשונה, השנייה או הרביעית" יבוא "בתוספת הראשונה, הגופים המפורטים בתוספת השנייה ושאינם מפורטים בתוספת החמישית וגופים המפורטים בתוספת הרביעית.

<רועי שליים: עובד הרשות הלאומית להגנת הסייבר שקבע לעניין זה ראש הרשות – לעניין החלטות הנוגעות לגופים המפורטים בתוספת החמישית".

<רועי שליים: (8) בסעיף 8 – בסעיף קטן (א), במקום "החלטת הקצין המוסמך" יבוא "החלטה".

<רועי שליים: בסעיף קטן (ב), במקום "לקצין המוסמך" יבוא "לגורמים המוסמכים לאשר כשירות לפי סעיף 4(א)".

<רועי שליים: בסעיף קטן (ג), במקום "הקצין המוסמך" יבוא "גורם מהגורמים המוסמכים לאשר כשירות לפי סעיף 4(א)".

אראל מרגלית: דיברנו על קצין מוסמך שיהיה ראש הרשות.

אראל מרגלית: תסבירו לי איך זה מתחלק בעוד אנשים.

אראל מרגלית: למה ראש הרשות לא מקבל את הסמכות ואז הוא יכול לחלק אותה?

אראל מרגלית: למה אפשר להעביר את זה ישירות לעוד כל מיני אנשים?

<מירי פרנקל שור: קודם כל, איך מתחלקת הסמכות, אם יתקבל החוק.

<מירי פרנקל שור: לגבי התוספת הראשונה של החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, ההנחיה לגבי הנחיית מידע ניתנת על ידי השב"כ.

<מירי פרנקל שור: לעניין התוספת השנייה, כמה שינויים.

<מירי פרנקל שור: כל הסוגיה של הנחיה פיזית נמצאת בסמכות המשטרה.

<מירי פרנקל שור: לעניין התאמה ביטחונית, נשארת בידי השב"כ.

<מירי פרנקל שור: לעניין אבטחת מידע, זה מתחלק כך: אם הגוף מופיע בתוספת השנייה ובתוספת החמישית, התוספת החמישית היא התשתית, העברה של התשתיות הפיזיות, זאת תוספת חדשה לחוק.

<מירי פרנקל שור: אם הגוף מופיע, גם בחמישית וגם בשנייה, מנחה אותו רשות הסייבר.

<מירי פרנקל שור: אם הוא מופיע רק בתוספת השנייה - - -

אראל מרגלית: החמישית, אלה התשתיות הקריטיות והשנייה, מה זה?

<מירי פרנקל שור: השנייה זה אבטחה פיזית ואבטחת מידע.

<קריאה: מסווג.

<מירי פרנקל שור: ברור.

<מירי פרנקל שור: מדובר רק על אבטחת מידע מסווג.

<מירי פרנקל שור: אם הגוף מופיע גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית, הגוף יונחה לעניין אבטחת המידע המסווג על ידי רשות הסייבר.

<מירי פרנקל שור: אם הוא מופיע רק בתוספת השנייה והוא אינו מופיע בתוספת החמישית, הוא ממשיך להיות מונחה על ידי השב"כ.

<מירי פרנקל שור: תוספת שלישית על ידי המשטרה.

<מירי פרנקל שור: תוספת רביעית, היום התוספת הרביעית כוללת את כל הגופים בעלי תפקיד קריטי, מהתוספת הרביעית מעבירים לתוספת החמישית, נשארת איזושהי דלתא בתוספת הרביעית שעד היום הייתה מונחית על ידי שב"כ והיא ממשיכה להיות מונחית על ידי שב"כ.

<מירי פרנקל שור: התוספת החמישית לעניין תשתיות קריטיות מונחית על ידי רשות הסייבר.

אראל מרגלית: בסדר.

אראל מרגלית: עכשיו כשזה מונחה על ידי תשתיות הסיבר.

<מירי פרנקל שור: כן.

<מירי פרנקל שור: אומר החוק שהקצין המוסמך יהיה ראש רשות הסייבר או מי שמונה על ידו אבל לפי מה שאנחנו מבינים, נוסח החוק אומר שאפשר למנות קצין מוסמך לכל גוף.

<מירי פרנקל שור: לא מדובר רק על אחד אלא קצין מוסמך לחברת חשמל, קצין מוסמך לעניין מקורות וכולי.

אראל מרגלית: אבל זה דבר שאני לא כל כך מבין ואני אומר לכם למה.

אראל מרגלית: אנחנו מעבירים כאן את התשתיות הקריטיות מהשב"כ לרשות, שזאת קפיצה גדולה.

אראל מרגלית: עכשיו אנחנו רוצים לדעת מי מתכלל את האחריות.

אראל מרגלית: כשזה עובר, מי מתכלל את האחריות.

אראל מרגלית: אם הרשות עכשיו מתכללת את האחריות, בסדר, אבל אם עכשיו האחריות פתאום מבוזרת, אנחנו דואגים.

<ברוך חיים  כרמלי: למה היא מבוזרת?

אראל מרגלית: נגיד אתה אחראי על חברת חשמל , על רשות שדות התעופה ועל האנרגיה, אז תקצה אתה.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים שאתה תהיה אחראי, אז תקצה אתה.

<ברוך חיים  כרמלי: על זה מדובר.

<ברוך חיים  כרמלי: אני אביא דוגמה מעולמות אחרים והיא תהיה מאוד ברורה.

<ברוך חיים  כרמלי: ראש מלמ"ב הוא הקצין המוסמך מלמעלה.

<ברוך חיים  כרמלי: הוא עדיין ממנה את קב"ט תעשייה אווירית להיות נציגו לטובת אבטחת התעשייה האווירית.

<מירי פרנקל שור: הוא נציגו.

<ברוך חיים  כרמלי: כן.

<ברוך חיים  כרמלי: הוא נציגו.

<מירי פרנקל שור: יש הבדל.

<קריאה: הוא מדבר על סמכות רגולציה.

<ברוך חיים  כרמלי: רק ברשות.

אראל מרגלית: למה שלא נמקד את זה?

אראל מרגלית: אנחנו רוצים למצוא אחראי אם יש בעיה.

<ברוך חיים  כרמלי: כך כתוב.

<ברוך חיים  כרמלי: היועצת המשפטית תאשר.

<מירי פרנקל שור: אנחנו שאלנו את אותה שאלה ונאמר לנו.

<מירי פרנקל שור: אנחנו סברנו האם הקצין המוסמך יהיה ראש הרשות והוא ימנה אנשים או שימונה קצין מוסמך לכל גוף.

<עמית אשכנזי: זאת שאלה של מינהל פנימי.

<מירי פרנקל שור: זה לא נכון.

אראל מרגלית: לא.

אראל מרגלית: זאת אחריות כלפי המערכת.

<עמית אשכנזי: הבנתי את השאלה.

<עמית אשכנזי: אפשר לענות?

אראל מרגלית: מעבירים אחריות.

אראל מרגלית: רוצים שאחד ייקח אותה.

<עמית אשכנזי: התשובה המשפטית היא מאוד פשוטה.

<עמית אשכנזי: יש ראש רשות אחד שהוא קצין מוסמך.

<עמית אשכנזי: על מנת שתהיה לו יכולת לתת לרגולטורים מטעמו לפעול, הוא יכול למנות קצינים מוסמכים מטעמו.

<עמית אשכנזי: לעולם האחריות נשארת אצל ראש הרשות.

אראל מרגלית: צריך להגיד את זה.

<עמית אשכנזי: אמרנו.

<עמית אשכנזי: זה המשפט המינהלי.

אראל מרגלית: זה כמו שמועצת המנהלים תעבוד מול מנהל המרקטינג, המכירות וכולי.

<עמית אשכנזי: זה המשפט המינהלי במדינת ישראל.

<ברוך חיים  כרמלי: זה בדיוק מה שאתה התכוונת.

<ברוך חיים  כרמלי: תאשר את זה היועצת המשפטית.

<אביתר מתניה: גם כשאתה כותב ראש השב"כ, הוא ממנה קצין מוסמך אחד, שתיים, שלוש.

<אביתר מתניה: ברור שהוא אחראי וזה לפי המשפט המינהלי וזה אותו הדבר.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים שזה יהיה ברור.

<אביתר מתניה: זה ברור.

<עמית אשכנזי: זה כך.

<עמית אשכנזי: אין הבדל.

<עמית אשכנזי: אם את חושבת שזה לא ברור, בואו נדבר על זה.

<עמית אשכנזי: יושבים כאן גם אנשי משרד המשפטים.

<מירי פרנקל שור: אם הקצין המוסמך יהיה ראש הרשות והוא ממנה אנשים מטעמו - - -

<עמית אשכנזי: זאת שאלה אחרת.

<עמית אשכנזי: הוא שאל שאלה על אחריות.

<מירי פרנקל שור: הנוסח שמונח כאן בפני הוועדה אומר הקצין המוסמך או שהוא ממנה נציג מטעמו.

<מירי פרנקל שור: בדיונים שהתקיימו אצלו סברתי שהנוסח סובל פרשנות שהרשות יכולה למנות קצינים מוסמכים לכל גוף וגוף.

<אביתר מתניה: אבל מתוך הרשות.

<מירי פרנקל שור: מה זה מתוך הרשות?

<עמית אשכנזי: זה לא סותר את האחריות הכוללת.

<מירי פרנקל שור: יהיה קצין מוסמך ונשאלת השאלה אם בסופו של דבר האחריות היא אצל ראש הגוף.

<מירי פרנקל שור: היום אנחנו יודעים שאפשר לפרש כל חוק במיליון חוות דעת.

אבי דיכטר: מי הגורם המוסמך לתת תשובה האם האחריות נשארת בידי הקצין המוסמך, ראש הרשות?

אבי דיכטר: האם יש אפשרות אחרת?

אבי דיכטר: יש כאן גורם מוסמך לתת תשובה לגבי הקצין המוסמך.

<גבריאלה פיסמן: זה המודל מבחינת החוק להסדרת הביטחון.

<גבריאלה פיסמן: האחריות מוטלת על הגוף המנחה לפי החוק.

<גבריאלה פיסמן: ראש הרשות הוא הגורם המנחה.

<גבריאלה פיסמן: המודל הזה נמצא גם ביחס לגופי שב"כ, משטרה וגורמים מנחים אחרים שנמצאים בחוק.

<גבריאלה פיסמן: זה המודל.

אראל מרגלית: אני מבין שאנחנו נותנים את הסמכות כרגע, מעבירים אותה לפי ההסדר, מהשב"כ לראש הרשות.

אראל מרגלית: על זה אפשר להתווכח או לא להתווכח, אבל נניח רגע שהסכמנו על כך.

ענת ברקו: הסמכות הספציפית.

אראל מרגלית: לא.

אראל מרגלית: הסמכות הכוללת.

אבי דיכטר: מה השאלה, אראל?

אראל מרגלית: אני רוצה שהוא יהיה אחראי והוא ימנה מטעמו.

אראל מרגלית: אני לא רוצה שיוכל להיות קצין אחר שממונה באופן ישיר בלי לעבור דרכו.

<אביתר מתניה: זה גם מה שכתוב, חבר הכנסת מרגלית.

<אביתר מתניה: זה בדיוק מה שכתוב.

<אביתר מתניה: בדיוק כמו אצל השב"כ, ראש השב"כ הוא הממונה והוא ממנה אצלו אנשים.

<אביתר מתניה: אותו הדבר.

<אביתר מתניה: ראש הרשות הוא הממונה, הוא האחראי והוא ממנה אצלו אנשים כאשר יכול להיות אחד לכאן ואחד לשם.

<אביתר מתניה: אף אחד אחר לא יכול למנות, לאף אחד אחר אין אפשרות אלא רק לראש הרשות.

<אביתר מתניה: לחלוטין, מהתחלה ועד הסוף.

אבי דיכטר: בסדר גמור.

אבי דיכטר: אנחנו ממשיכים בהקראה.

אראל מרגלית: מירי, כך את מבינה את זה?

<מירי פרנקל שור: אני חושבת שיש גם פרשנות אחרת.

אראל מרגלית: בעניין הזה אני רוצה להסתייג.

אראל מרגלית: תרשמי שאני רוצה שיהיה ברור שראש הרשות הוא אחראי והוא ממנה מטעמו ואי אפשר למנות קצין מוסמך במעקף של ראש הרשות.

אבי דיכטר: אבל הוא אומר לך שזה מה שהוא עושה.

אראל מרגלית: זה לא מה שכתוב.

אבי דיכטר: אומרת גבי, והיא הפרשנית המוסמכת לענייני החוק הזה או בכלל בתחום הזה, את התשובה בצורה הכי פשוטה שאני מבין.

אבי דיכטר: אין לי בעיה להגיש הסתייגות.

אראל מרגלית: למה מירי לא מבינה את זה בדיוק כמו גבי?

<אביתר מתניה: אין הבדל כאן בין הרשות לשב"כ, חבר הכנסת מרגלית.

<אביתר מתניה: זה בדיוק אותו הדבר.

<אביתר מתניה: זה אותו חוק, אותן מלים, הכול בדיוק אותו הדבר וגם לגבי מלמ"ב וגם לגבי אחרים.

<אביתר מתניה: זה אותו הדבר לכולם.

<אביתר מתניה: לא חידשנו כאן כלום.

<אביתר מתניה: ראש מלמ"ב אחראי על שלו, ראש שב"כ אחראי על שלו.

אראל מרגלית: מירי, האם יש משפט של פרשנות שאת רוצה להוסיף שיניח את דעתך?

אבי דיכטר: את רוצה להרגיע את אראל?

<מירי פרנקל שור: אני אבדוק.

אראל מרגלית: בסדר.

אראל מרגלית: זה דבר שאנחנו רוצים להבין אחר כך איך הוא נפתר.

<רועי שליים: (9) בסעיף 9 - בסעיף קטן (א), במקום "הקצין המוסמך" יבוא "הגורמים המוסמכים לכך לפי הוראות סעיף 4(א)".

<רועי שליים: בסעיף קטן (ב), במקום "הקצין המוסמך רשאי" יבוא "הגורמים המוסמכים כאמור רשאים".

<רועי שליים: בסעיף קטן (ג), במקום "רשאי הקצין המוסמך" יבוא "רשאים הגורמים המוסמכים כאמור".

<רועי שליים: (10) בסעיף 10א(א), אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) לעניין הנחיות מקצועיות שנתן נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר – לפני ראש הרשות הלאומית להגנת הסייבר או עובד בכיר שמינה לכך מבין עובדי הרשות".

<רועי שליים: (11) בסעיף 14(א), בסופו יבוא: "לעניין הגופים המנויים גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית, תיחתם תעודת מינוי של ממונה ביטחון גם בידי נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר".

<רועי שליים: (12) בסעיף 18, בכל מקום, במקום "השנייה והרביעית" יבוא "השנייה, הרביעית והחמישית".

<מירי פרנקל שור: אתה לא רוצה להעלות את ההערה שלך לגבי גופי התקשורת?

<אסף: ההעדפה שלנו היא שיהיה כתוב בחוק במפורש שגופי התקשורת בכל מקרה יונחו על ידי השירות, גם גופי תקשורת עתידיים ולא רק גופי התקשורת הקיימים.

<אסף: גם כאלה שיוצאו לגביהם הוראות בעתיד.

<אסף: זאת ההעדפה שלנו.

<עמית אשכנזי: אין לנו התנגדות.

<עמית אשכנזי: אנחנו כמובן מסכימים אבל אנחנו מפנים לנוסח שניסחנו בכחול.

<עמית אשכנזי: יש כמה תנאים מצטברים לטובת הדבר הזה.

<עמית אשכנזי: אם הוועדה מקבלת את ההערה מבחינה מהותית - - -

<מירי פרנקל שור: אין בעיה.

<מירי פרנקל שור: אין לנו התנגדות.

עמר בר-לב: להפך.

עמר בר-לב: אנחנו אפילו מקבלים.

ענת ברקו: גם גופי תקשורת עתידיים.

ענת ברקו: זאת הערה חשובה ביותר.

<ברוך חיים  כרמלי: אבל בכפוף למה שהוגדר בהסדרה.

<עמית אשכנזי: כן.

<עמית אשכנזי: סעיף 13 לחוק התקשורת.

עפר שלח: מה זה גופי תקשורת?

<עמית אשכנזי: יש הוראה מפורשת בחוק.

<ברוך חיים  כרמלי: יש מספר תנאים מצטברים לנושא הזה.

<ברוך חיים  כרמלי: לא כל גוף שיש לו רישיון תקשורת אלא גוף שגם הוצא לגביו צו לפי סעיף 13 לחוק התקשורת.

<ברוך חיים  כרמלי: אני פשוט מפנה לכחול.

<מירי פרנקל שור: מי שנופל תחת הגדרת גוף תקשורת.

<ברוך חיים  כרמלי: בנוסח ההסדרה יש הגדרה ברורה.

<ברוך חיים  כרמלי: בהסכם ההסדרה בינינו לבין שירות הביטחון הכללי יש הסכמה מוחלטת לגבי מהי הגדרה של גוף תקשורת שעתיד להיות מונחה על ידי שירות ביטחון כללי.

<ברוך חיים  כרמלי: אם מכניסים את זה לחוק, צריך לעקוב אחרי הנוסח המוסכם בהסדרה.

עפר שלח: אבל ההסדרה ביניכם היא יפה וטובה אבל אנחנו ועדה של הכנסת.

עפר שלח: מה שאתם הסכמתם, זה בסדר.

עפר שלח: מה זה ה-13(א) הזה?

עפר שלח: אני רוצה לדעת איך מוגדר גוף תקשורת.

<ברוך חיים  כרמלי: 13(ב).

<אסף: מדובר בחברות שיש להן רישיון תקשורת מטעם משרד התקשורת והוצאה להן הוראה מאת ראש הממשלה לבצע פעולות כאלה ואחרות שהן פעולות של תאימות עם השירות.

<קריאה: אלה תנאים מצטברים.

<אסף: זה הרעיון של הגופים האלה.

<אסף: אלה לא כל גופי התקשורת אלא רק גופים שהוצאה להם הוראה מכוח סעיף 13 שמחייבת אותם לפעול אתנו כדי לבצע פעולות שונות.

<שירלי אבנר: אני מצטערת שההערה הזאת באה רק עכשיו.

<שירלי אבנר: אנחנו פשוט ראינו את הנוסח המתוקן רק אתמול בערב ואנחנו רוצים להבין לאור הדברים שנאמרו כאן את ההשלכות לגבי בנק ישראל שמופיע גם הוא בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית, במובן הזה שאצלנו יש חלוקת אחריות בין הממונה על הביטחון שאחראי על המתקנים פיזית, ואתם תוכלו לראות את זה למשל בסעיף 3, את הביטוי הזה לחלוקה, לבין ממונה ביטחון שאחראי על אבטחת המידע.

<שירלי אבנר: התיקון בין היתר לסעיף 4(א) לא עושה את ההבחנה הזאת.

<שירלי אבנר: כלומר, גם ממונה ביטחון אצלנו שאחראי רק על המתקנים פיזית ועל הכניסה לבניין, על היתרי הכניסה, יצטרך לקבל את האישור של מטה הסייבר ואני מבינה שלא זאת הייתה הכוונה.

<אביתר מתניה: זאת כן הכוונה ואפשר להסביר.

<שירלי אבנר: זה לא מה שהוסבר כאן.

<מירי פרנקל שור: קודם כל, זה הוזכר בנוסח של אתמול וזאת בעצם ההגדרה.

<מירי פרנקל שור: הנחיה לגבי התוספת השנייה לגבי הנחיה פיזית נשארת באחריות המשטרה.

<מירי פרנקל שור: היות ואתם מופיעים גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית, לעניין אבטחת המידע המסווג, הסמכות עוברת מהשב"כ לרשות.

<מירי פרנקל שור: זאת הצעת החוק הממשלתית.

<שירלי אבנר: אבל שוב, סעיף 4(א) לצורך העניין, התיקון דורש לעניין המינוי של ממונה הביטחון גם של המתקנים הפיזיים.

<שירלי אבנר: הכניסה לקריית הממשלה לצורך העניין.

<מירי פרנקל שור: המינוי של ממונה הביטחון היום יהיה על ידי שלושה.

<שירלי אבנר: גם אם זה הממונה של הכניסה למתקנים הפיזיים ולא אבטחת המידע?

<שירלי אבנר: אני שוב מדגישה שיש אצלנו שניים.

<מירי פרנקל שור: אין בחוק הבדל בין ממונה ביטחון לעניין אבטחה לבין ממונה ביטחון לעניין אחר.

<מירי פרנקל שור: יש ממונה ביטחון כאשר ממונה הביטחון לפי ההצעה, כיוון שנכנס שחקן חדש לשכונה, המינוי ייחתם על ידי שלושתם, על ידי המשטרה, על ידי רשות הסייבר ועל ידי השב"כ.

<שירלי אבנר: גם כשזה רק המתקנים.

<מירי פרנקל שור: כן.

<מירי פרנקל שור: זה לגבי כל הגופים ולא רק לגבי בנק ישראל.

אבי דיכטר: אנחנו ממשיכים.

אבי דיכטר: הסעיף שהוצע כאן להכניס לגבי חברות התקשורת בהגדרה כפי שנוסח על ידי השב"כ ומוסכם על ידי הרשות או מוסכם על ידי היועצת המשפטית של הוועדה, זה יהיה הנוסח שייכנס.

אראל מרגלית: באיזה סעיף זה?

<מירי פרנקל שור: 12, תיקון לסעיף 18, גופי תקשורת שעונים על ההגדרה של חוק הבזק יוספו רק לתוספת הרביעית, תשתיות פיזיות.

<עמית אשכנזי: שני התנאים.

<מירי פרנקל שור: כן.

<מירי פרנקל שור: אנחנו נפנה לגוף תקשורת שהתקיימו בו שני התנאים בהתאם לחוק הבזק.

<רועי שליים: (13) אחרי סעיף 21א לחוק העיקרי יבוא: "21ב.

<רועי שליים: תחולת החוק על מערך הסייבר הלאומי חוק זה יחול על מערך הסייבר הלאומי, בשינויים אלה:

<רועי שליים: ראש הרשות הלאומית להגנת הסייבר או מי שהוא הסמיך לכך ישמש קצין מוסמך וימנה ממונה ביטחון ומאבטח במערך הסייבר הלאומי.

<רועי שליים: ממונה ביטחון במערך הסייבר הלאומי יהיה אחראי על ארגון וביצוע פעולות לאבטחת מידע ופעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, וכן על הפיקוח על פעולות אלה.

<רועי שליים: הוראות סעיפים 10א ו-15 לא יחולו על מערך הסייבר הלאומי לעניין סעיף זה.

אראל מרגלית: מה אומר הדבר הזה?

אראל מרגלית: סעיף 10א ו-15.

<מירי פרנקל שור: 10א, מדובר על עיון חוזר בהנחיות מקצועיות שהוא לא רלוונטי לרשות כי זה הסעיף שהרשות מנחה את עצמה.

<מירי פרנקל שור: סעיף 15, מדובר על סמכויות כניסה.

<מירי פרנקל שור: אתה לא זקוק להן כי זה הסעיף שהרשות מנחה את עצמה.

<שירלי אבנר: איזה סמכויות?

<מירי פרנקל שור: סמכויות כניסה לצד ג'.

<מירי פרנקל שור: זה לא רלוונטי לה.

<רועי שליים: בסעיף זה, "מערך הסייבר הלאומי" – מערך הסייבר הלאומי שהוקם על פי החלטת הממשלה ופועל בהתאם להחלטותיה, והכולל את הרשות הלאומית להגנת הסייבר ואת מטה הסייבר הלאומי".

<רועי שליים: (14) בסעיף 22א - בכותרת השוליים, אחרי "הרביעית", יבוא "החמישית".

<רועי שליים: אחרי "הרביעית בלבד" יבוא "או בתוספת החמישית בלבד".

<רועי שליים: (15) אחרי סעיף 22א, יבוא: "22ב.

<רועי שליים: הוראות לעניין גופים המנויים בתוספת השנייה ובתוספת החמישית לעניין פעולות לאבטחת מידע בגוף המנוי גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית, יחולו הוראות אלה: לעניין פעולות לאבטחת מידע ברמת סיווג "שמור" יהיה הקצין המוסמך נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר.

<רועי שליים: לעניין פעולות לאבטחת מידע מסווג שאינו ברמת סיווג "שמור" יהיה הקצין המוסמך נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר ואולם הוא יהיה אחראי להנחות גוף כאמור בהתאם להוראות שירות הביטחון הכללי בעניין שמירה על מידע מסווג".

<מירי פרנקל שור: אני מבקשת לעצור כאן לרגע.

<מירי פרנקל שור: אם אתם זוכרים, זה היה הסעיף - - -

עמר בר-לב: מעל שמור ומתחת שמור.

<מירי פרנקל שור: לסמכות ולאחריות.

<מירי פרנקל שור: בעצם נאמר שסיווג שמור הרשות תנחה בהתאם למיטב הבנתה, בעוד שלגבי סודי ומעלה, היא תנחה בהתאם להנחיות השירות.

<מירי פרנקל שור: אני סברתי שהסוגיה של ה-שמור מעוררת שאלה לגבי היחס שבין התיקון הזה לבין חוק השב"כ ולכן נכתב הסעיף כך שלעניין הפעולות לאבטחת מידע ברמת סיווג שמור יהיה הקצין המוסמך נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר.

<מירי פרנקל שור: מה שאני מבקשת להוסיף זה מה גבולות הגזרה.

<מירי פרנקל שור: אני מבקשת להוסיף – אני תכף אקרא את הנוסח – והוא מקובל גם על הרשות וגם על השב"כ: "ואולם הוא יהיה אחראי להנחות גוף כאמור בהתאם לעקרונות לפי חוק שירות הביטחון הכללי בעניין שמירה על מידע מסווג".

<מירי פרנקל שור: זאת אומרת, העקרונות, אלה גבולות הגזרה, והעקרונות הכלליים, לפי חוק שירות הביטחון הכללי בעניין שמירה על מידע מסווג.

<מירי פרנקל שור: אנחנו אומרים לפי חוק שירות הביטחון הכללי, זאת אומרת לפי החוק והכללים.

<מירי פרנקל שור: העקרונות האלה מעוגנים בדיני אבטחת מידע.

אבי דיכטר: אני לא רואה בעיה.

אבי דיכטר: יש למישהו בעיה עם הניסוח הזה?

עמר בר-לב: יש לי שאלה.

עמר בר-לב: לגבי רמת סיווג שהיא פחות מ-שמור.

עמר בר-לב: יש הנחיה?

<קריאה: שמור זה הכי נמוך.

<קריאה: אין פחות מזה.

ענת ברקו: יש בלמ"ס.

<קריאה: זה לא מידע מסווג.

עמר בר-לב: רגע.

עמר בר-לב: אני שואל האם לרשות או לשב"כ יש איזושהי סמכות החלטה.

עמר בר-לב: איך אתה מחליט שמשהו הוא בלמ"ס?

עמר בר-לב: רק על דרך השלילה?

אבי דיכטר: לא.

אבי דיכטר: אתה מחליט שהוא שמור.

עמר בר-לב: אני אומר, רק על דרך השלילה.

אבי דיכטר: הוא לא מידע מסווג.

עמר בר-לב: כל מה שהוא לא שמור, אין כללי סיווג, לא השב"כ ולא הרשות יכולים להנחות.

<מירי פרנקל שור: לפי הכללים, יש כללים אחרים לפי החוק.

<מירי פרנקל שור: הסיווגים מתחילים מ-שמור ומעלה.

עמר בר-לב: אני אגיד לך למה אני שואל.

עמר בר-לב: האם צריך לציין כאן שברמה מעל ל-שמור זה לא בסמכותם?

<מירי פרנקל שור: כן, אנחנו מביאים את זה בפסקה (2).

<מירי פרנקל שור: אנחנו אומרים מה גבולות הביצוע.

<מירי פרנקל שור: מ-שמור הם רק מחויבים בעקרונות הכלליים.

<מירי פרנקל שור: מ-סודי ומעלה, הם מחויבים על פי השב"כ.

<מירי פרנקל שור: זאת פסקה (2).

אבי דיכטר: עמר, מה שמתחת ל-שמור, הוא לא מידע מסווג.

אבי דיכטר: הוא לא מוגדר.

אבי דיכטר: מה שלא מוגדר שמור, זאת אומרת שהוא מוגדר מעל שמור, נקבע כאן.

עפר שלח: כתוב מסווג שאינו שמור.

עפר שלח: מסווג שאינו שמור, זה מעל שמור.

<מירי פרנקל שור: פסקה (1) מדברת על סיווג שמור.

<מירי פרנקל שור: פסקה (2), לעניין פעולות לאבטחת מידע מסווג שאינו ברמת סיווג שמור.

<קריאה: זה לא בלמ"ס.

<קריאה: זה סודי ומעלה.

אבי דיכטר: הוא מידע מסווג.

ענת ברקו: כך כותבים בדרך כלל לגבי שמור ומעלה?

ענת ברקו: זאת ההגדרה המשפטית?

ענת ברקו: או שאפשר לכתוב שמור ומעלה ואז זה מאוד ברור מה כן ומה לא.

<מירי פרנקל שור: סיווג שמור, הוא מנחה בהתאם לעקרונות הרשות.

<מירי פרנקל שור: סיווג סודי ומעלה, הוא מונחה על ידי השב"כ.

ענת ברקו: זה מ-סודי ומעלה.

ענת ברקו: למה לא להגדיר את זה כאן?

אבי דיכטר: עוסקים במידע מסווג.

<מירי פרנקל שור: החלוקה לסיווגים לא מופיעה בחוק אלא קבועה בכללי השב"כ.

<מירי פרנקל שור: כללי השב"כ אינם מפורסמים ולכן יש לנו בעיה בזה.

עמר בר-לב: עוד שאלה לגבי שמור.

עמר בר-לב: מי קובע את הנחיות הכללים?

עמר בר-לב: מי מגדיר מה זה שמור?

עמר בר-לב: השב"כ או הרשות?

<אסף: לא השב"כ ולא הרשות.

<אסף: יש כללים עקרוניים מכוח חוק שב"כ שמסבירים מה זה כל סוג של סיווג.

<אסף: בכל מקרה, האחריות לסיווג המידע היא של כל גוף בעצמו, בהתאם לעקרונות הכלליים האלה.

<אסף: לא השב"כ ולא הרשות קובעים מה זה שמור ומה זה סודי.

<מירי פרנקל שור: לא.

עמר בר-לב: אמרת דבר והיפוכו.

<אסף: יש הגדרה בכללים שבאופן עקרוני מגדירה.

עמר בר-לב: חוק השב"כ.

<אסף: כללים מכוח חוק שב"כ שמגדירה מה זה כל סיווג, מה זה שמור ומה זה סודי וכולי.

<אסף: אבל בפועל, כשמישהו כותב מסמך, הוא מגדיר את הסיווג.

עמר בר-לב: איפה ברור שהפעולה שלהם במקרים של סיווג שמור היא על פי חוק השב"כ?

<מירי פרנקל שור: הנה.

<מירי פרנקל שור: אמרנו.

<מירי פרנקל שור: אני מקריאה.

<מירי פרנקל שור: זאת התוספת שלי.

עמר בר-לב: אבל התוספת שלך היא לסעיף (2) ולא לסעיף (1).

<מירי פרנקל שור: לא.

<מירי פרנקל שור: לפסקה (1).

<מירי פרנקל שור: ואולם הוא יהיה אחראי להנחות גוף - - -

עמר בר-לב: בסדר.

<רועי שליים: (16) בתוספת הרביעית, פרטים 2, 3, 5 עד 14, 16 עד 19 ו-28 – יימחקו.

אראל מרגלית: מה זה אומר?

<מירי פרנקל שור: זה אומר שזאת בעצם החלוקה, התוספת הרביעית אלו התשתיות הקריטיות, חלק מהתשתיות הקריטיות עוברות לתוספת החמישית.

<מירי פרנקל שור: אנחנו פשוט מוחקים.

<מירי פרנקל שור: הגופים שמפורטים כאן שנמחקים, הם עוברים לתוספת החמישית.

<מירי פרנקל שור: מה שנותר בתוספת הרביעית, אלו גופי התקשורת.

<רועי שליים: (17) אחרי התוספת הרביעית יבוא: "תוספת חמישית הגופים כדלקמן במקומות ובנושאים כפי שתקבע הממשלה: משרד האוצר.

<רועי שליים: רשות האוכלוסין וההגירה.

<רועי שליים: הרשות לניהול המאגר הביומטרי.

<רועי שליים: רשות התקשור הממשלתי – מערך ממשל זמין.

<רועי שליים: בנק ישראל.

<רועי שליים: א.

<רועי שליים: חברת בתי זיקוק לנפט בע"מ.

<רועי שליים: ב.

<רועי שליים: חברת פז בתי זיקוק אשדוד בע"מ.

<רועי שליים: חברת החשמל לישראל בע"מ.

<רועי שליים: חברת קו צינור אילת אשקלון בע"מ.

<רועי שליים: מגן דוד אדום.

<רועי שליים: מקורות חברת מים בע"מ.

<רועי שליים: נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ.

<רועי שליים: רכבת ישראל בע"מ.

<רועי שליים: רשות שדות התעופה.

<רועי שליים: תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ.

<רועי שליים: הבורסה לניירות ערך.

<רועי שליים: כרמל אוליפינים בע"מ.

<רועי שליים: חיפה כימיקלים בע"מ.

<רועי שליים: דשנים וחומרים כימיים בע"מ.

<רועי שליים: בעלי החזקות כמשמעותם בחוק הנפט, התשי"ב-1952: I/10 "אשקלון", I/12 "תמר", I/13 "דלית" ו-I/7 "נועה" לעניין המערכות הממוחשבות החיוניות המופעלות בקשר לחזקות אלה".

<אביהו: לגבי 6.א.

<אביהו: ו-6.ב., אלה שני גופים נפרדים היום.

<אביהו: אין טעם לשים אותם אותו סעיף.

<אביהו: כרמל אולפינים הם היום חלק מבז"ן.

<אביהו: אין לנו שם לא מנב"ט ולא ממונה תמ"ק אחר.

<אביהו: זה אותו גוף מבחינתנו.

<אביהו: אם כבר מתקנים, כדאי לעשות את הסדר.

<מירי פרנקל שור: בסדר.

<מירי פרנקל שור: לגבי 4, רשות ממשל זמין.

<עמית אשכנזי: אני אסביר.

<עמית אשכנזי: אני דיברתי עם היועצת המשפטית של רשות התקשוב והיא ביקשה לציין את משרד ראש הממשלה, רשות התקשוב הממשלתי, מערך ממשל זמין מפני שמבחינת משרד ראש הממשלה זה חלק ממנו.

<איילת לוי: אבל הוא עדיין לא מופיע בחוק הקיים.

<איילת לוי: גם השר לביטחון פנים הוא עדיין השר האחראי על החוק ולא הכנסתם אותו לתוספת.

<עמית אשכנזי: הם הופיעו.

<עמית אשכנזי: הם היו במשרד האוצר.

<עמית אשכנזי: הם עברו למשרד ראש הממשלה.

<מירי פרנקל שור: משרד האוצר מופיע.

<איילת לוי: כן, אבל רשות התקשוב הממשלתית?

<עמית אשכנזי: אני יכול להסביר.

<עמית אשכנזי: משרד האוצר היה האבא של כמה יחידות שהן תשתיות קריטיות.

<עמית אשכנזי: אחת מהן, בגלל שינויים בתוך הממשלה, עברה למשרד ראש הממשלה.

<עמית אשכנזי: ליחידה הזאת קוראים יחידת ממשל זמין.

<עמית אשכנזי: זה עבר בהחלטת ממשלה לפני שנתיים.

<עמית אשכנזי: על מנת לשקף את זה בתוספות, צריך לתקן את זה כאן.

<עמית אשכנזי: רציפות ההנחיה.

<עמית אשכנזי: זאת העברת שטח פעולה שמתגלמת כאן.

אראל מרגלית: מה היה אחראי על זה קודם?

<עמית אשכנזי: מי אחראי למה?

<עמית אשכנזי: באיזה מובן?

<עמית אשכנזי: זה היה במשרד האוצר תחת הנחיית שב"כ והיום זה במשרד ראש הממשלה תחת הנחיית ב"כ.

<מירי פרנקל שור: אנחנו אמרנו בוועדת הפנים שאתם יכולים להוסיף את הלמ"ס.

<מירי פרנקל שור: אז אנחנו נכתוב גם שם משרד ראש הממשלה?

<אביתר מתניה: בעינינו זאת טעות אבל בואי נדון בה לחוד.

<מירי פרנקל שור: אם אנחנו מחליטים כאן לגבי רשות התקשוב - - -

<איילת לוי: נכון.

<איילת לוי: יש לנו עכשיו ארבעה גופים שאנחנו עומדים להכניס.

<איילת לוי: הם כולם צריכים להיכנס.

<אביתר מתניה: נשאיר את זה כך.

אבי דיכטר: אני רוצה להבין מה הקושי כרגע מבחינתנו.

<מירי פרנקל שור: אין לנו בעיה.

<מירי פרנקל שור: ..

<מירי פרנקל שור: אומר עמית שהוא מבקש להוסיף את משרד ראש הממשלה אבל למשרד ראש הממשלה יש לנו כל מיני יחידות סמך.

<מירי פרנקל שור: עכשיו כאן מבקשים להוסיף את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בוועדת הפנים, מיד אחרי הדיון הזה.

<מירי פרנקל שור: השאלה אם גם שם אנחנו נתחיל לכתוב משרד ראש הממשלה?

<עמית אשכנזי: אני מסביר.

<עמית אשכנזי: זאת איננה יחידת סמך ולכן ביקשה היועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה, של היחידה הזאת, לציין את משרד ראש הממשלה.

<עמית אשכנזי: יחידת סמך היא יחידת סמך.

<עמית אשכנזי: לשאלתך, כך אני אומר.

<עמית אשכנזי: הלמ"ס היא יחידת סמך.

אבי דיכטר: לא הבנתי.

אבי דיכטר: מה עמדתך?

<איילת לוי: זה לא הובא אלינו עד לרגע זה.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לאשר את זה.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לעשות דיון שלא בסמכותה של הוועדה הזאת.

<איילת לוי: בחוק הקיים זה לא מופיע.

<איילת לוי: צריך לעשות תיקון חקיקה מסודר אבל לא פנו אלינו כמו שהם פונים אלינו.

אבי דיכטר: אנחנו לא מעלים את זה.

<עמית אשכנזי: ממשל זמין הוא מונחה, אתם לא יכולים לבטל את זה.

<מירי פרנקל שור: נשאיר את זה כמשרד האוצר.

<עמית אשכנזי: אבל הוא לא שייך למשרד האוצר.

<מירי פרנקל שור: הוא עבר למשרד ראש הממשלה, אז הוא מונחה במסגרת משרד ראש הממשלה.

<אביתר מתניה: שיישאר כך, בלי איזה משרד.

<אביתר מתניה: קיבלנו.

<מירי פרנקל שור: יש את משרד ראש הממשלה ואין את שם היחידה הספציפית.

אבי דיכטר: אנחנו לא מתחילים עכשיו לחוקק את זה מהתחלה.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לאשר משהו שלא בסמכותנו.

<מירי פרנקל שור: איילת, מה את אומרת?

<איילת לוי: אני חושבת שצריך לפנות לשר בצורה מסודרת והשר צריך לאשר את זה.

<איילת לוי: כך זה עובד.

אבי דיכטר: תריצו את זה בפרוצדורה מקובלת.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים להחליט משהו בתחום שהוא לא בסמכותנו.

אבי דיכטר: אני מצטער מאוד.

אבי דיכטר: נקודה.

<עמית אשכנזי: אם כן, משאירים את זה כך ולא נוגעים.

<מירי פרנקל שור: הנציגה של השר הממונה על החוק להסדרת הביטחון, מה את אומרת?

<מירי פרנקל שור: זה היה תחת משרד האוצר ועבר למשרד ראש הממשלה.

<מירי פרנקל שור: אומר השב"כ שהוא רוצה לאחד את זה.

<מירי פרנקל שור: זה כתוב בחוק אבל היום זה כתוב אחרת.

<איילת לוי: נכון.

<איילת לוי: זה צריך להישאר כפי שזה כתוב היום.

<למירי פרנקל שור: לכן המשמעות היא שאנחנו מוחקים.

<למירי פרנקל שור: לא נכתוב רשות התקשוב, מערך ממשל זמין.

<איילת לוי: אלא אם כן יפנו אלינו ונעשה את זה מסודר.

<אביתר מתניה: לא.

<אביתר מתניה: אני מצטער.

<אביתר מתניה: המשמעות היא שהם לא יהיו תחת החוק.

<איילת לוי: אבל הם יהיו תחת משרד האוצר.

<עמית אשכנזי: אבל הם לא שייכים למשרד האוצר היום.

<מירי פרנקל שור: הם שייכים למשרד ראש הממשלה.

אבי דיכטר: אם את מוציאה את הסטריפ הזה שנקרא רשות התקשוב הממשלתית, מערך ממשל זמין, לא חשוב על איזה עץ הוא נמצא.

<איילת לוי: הבנתי.

<עמית אשכנזי: לא נכתוב משרד ראש הממשלה אלא שזה יישאר כפי שזה.

<עמית אשכנזי: פשוט היחידה עברה.

<איילת לוי: זה לא בסמכותי.

<איילת לוי: אני צריכה לבדוק עם יואל הדר.

<איילת לוי: אני לא יודעת להשיב.

אבי דיכטר: בסדר.

אבי דיכטר: תבדקי ותחזרי אלינו.

אבי דיכטר: בינתיים אנחנו משאירים את זה.

<מירי פרנקל שור: תגידי ליואל שאם אנחנו לא מעבירים את זה - - -

<איילת לוי: הבנתי.

<איילת לוי: הם יישארו בהנחיית שב"כ.

<מירי פרנקל שור: בדיוק.

אבי דיכטר: תבדקי בבקשה.

<מירי פרנקל שור: הם יישארו ללא הנחיה.

אבי דיכטר: איילת, לתשומת לבך, זה יישאר ללא הנחיה.

<איילת לוי: למה ללא הנחיה?

<מירי פרנקל שור: מכיוון שהוא לא נמצא בתוספת הרביעית.

<מירי פרנקל שור: התוספת הרביעית בהנחיית שב"כ והוא יוצא משם.

<מירי פרנקל שור: הוא עבר לתוספת החמישית.

<מירי פרנקל שור: אם אנחנו מוחקים, הוא לא יהיה בהנחיה.

<איילת לוי: מבחינת חקיקה מסודרת, זה לא היה מסודר.

<אביתר מתניה: אני מקבל את זה.

<אביתר מתניה: אני רוצה לציין משהו.

<אביתר מתניה: קורה שגופים עוברים ממקום למקום או חברות עוברות בעלות, הנקודה היא שההנחיה היא של חברה, גם כשהיא עוברת בעלות או גוף עובר משרד.

<אביתר מתניה: לכן אני מקבל את הערתכם.

<אביתר מתניה: לא נכתוב כאן משרד ראש הממשלה כי הגוף הוא ה שבהנחיה ונשאיר את זה כפי שזה.

<מירי פרנקל שור: אני מציעה בכפוף לאישור השר.

<מירי פרנקל שור: איילת, במידה ואתם תתנגדו, אנחנו נשמיט והגוף יישאר ללא הנחיה.

<אביתר מתניה: לא.

<אביתר מתניה: את לא יכולה.

<מירי פרנקל שור: או למחוק או לקבל את זה כך.

<מירי פרנקל שור: אנחנו לא יכולים לקבל החלטה ללא אישור השר.

אבי דיכטר: בסדר.

אבי דיכטר: סגרנו.

אראל מרגלית: יש לי שאלה לגבי שני סעיפים אחרים.

אראל מרגלית: הראשונה לגבי המאגר הביומטרי.

אראל מרגלית: הרשות לניהול המאגר הביומטרי, היא רשות חדשה?

<אביתר מתניה: לא.

אראל מרגלית: איך זה עובד?

אראל מרגלית: אנחנו חוקקנו את זה ואני שואל איך זה הולך לעבוד ואיך זה הולך להיות מוגן?

אראל מרגלית: למה זה לא אצל השב"כ אלא אצלכם?

<עמית אשכנזי: זה מאוד פשוט.

<עמית אשכנזי: חוק אמצעים ביומטריים הסדיר את הקמתו של המאגר הביומטרי ואת הרשות כגוף שאחראי על המאגר הביומטרי.

<עמית אשכנזי: ועדת ההיגוי, לפי החוק, אישרה את הרשות של המאגר הביומטרי כמפעילת מערכת ממוחשבת חיונית וכתוצאה מכך הגוף הזה נמצא תחת הנחיית שב"כ כבר היום, תחת החלטה שהוא יחידה בתוך משרד הפנים.

<עמית אשכנזי: עכשיו אנחנו מסמנים את זה בצורה יותר חדה בתיקון הזה ומסמנים בתוך משרד הפנים את שתי היחידות שהן תשתיות קריטיות.

<עמית אשכנזי: אנחנו קוראים לילד בשמו.

אראל מרגלית: ואז מעבירים את זה מהשב"כ לרשות.

<עמית אשכנזי: זה החוק.

אראל מרגלית: אתה יודע שהרבה מאתנו, גם אביתר ואני דיברנו על זה, מאוד מאוד הוטרדנו מהאסטרטגיות הקונבנציונאליות של ההגנה שם.

אראל מרגלית: תגידו עוד מילה על זה.

<אביתר מתניה: זאת הסיבה שאני כראש ועדת ב/84 הכנסתי את הרשות להיות תשתית קריטית על מנת שהיא תעבור להנחיה של התורה הכי טובה שיש במדינת ישראל ולא תורה לפי מה שהם קבעו.

<אביתר מתניה: את כל הרשות הביומטרית.

<אביתר מתניה: לכן היא בפנים.

<אביתר מתניה: לכן מטפלים בה אחרת.

<אביתר מתניה: מאז שזה נכנס, לפני שנה או שנתיים, אני לא זוכר, בעקבות שיחות רבות, בעקבות שאלות מקצועיות, הפכנו אותה לגוף שהוא תשתית קריטית כך שהיא מקבלת את ההנחיה הטובה ביותר.

ענת ברקו: לפני כן היא לא הייתה תשתית קריטית?

<אביתר מתניה: היא לא הייתה תשתית קריטית.

<קריאה: היא הייתה מאופיינת רק על פי אבטחת סודות מדינה.

<אביתר מתניה: בדיוק.

<אביתר מתניה: לכן ביצעתי את המהלך.

אראל מרגלית: אנחנו אומרים שזאת התקדמות ואנחנו חיים עם זה.

אראל מרגלית: שאלה שנייה היא לגבי מאגרי אשקלון, תמר ונפט.

אראל מרגלית: תסבירו לנו את זה.

<אביתר מתניה: המאגרים האלה, גם הם הגיעו לוועדה בעקבות מיפוי והמלצת שב"כ כמי שאחראי על המיפוי הזה.

<אביתר מתניה: הרי מה מגיע למבחן תשתיות קריטיות?

<אביתר מתניה: האם אפשר דרך תקיפת סייבר לגרום לנזק משמעותי שיש לו הגדרות כאלה ואחרות?

<אביתר מתניה: הנושא הזה התגלה ככזה ולכן על פי המלצת שב"כ אנחנו אישרנו את היותן תשתיות קריטיות כמו להבדיל חברת חשמל ודברים אחרים.

אראל מרגלית: ואתם הגנתם על זה קודם.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: איילת, תעדכני את הוועדה בתשובה.

<איילת לוי: אין לנו התנגדות שזה ייקרא ממשל זמין.

<איילת לוי: זה בסדר גמור .

אבי דיכטר: בסדר גמור.

אבי דיכטר: אנחנו משאירים את זה וממשיכים הלאה.

אבי דיכטר: רועי, תמשיך בבקשה.

<רועי שליים: תיקון חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביו לי 2019 יקראו את חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981, כך שבתוספת הראשונה, בפרט (ח), במקום "שירות הביטחון הכללי ומלמ"ב" יבוא "שירות הביטחון הכללי, הרשות הלאומית להגנת הסייבר או מלמ"ב".

עמר בר-לב: גם כאן אנחנו מסתייגים לגבי התאריך.

<עמית אשכנזי: אנחנו מבקשים לעשות כאן עוד תיקון קטן שמאפשר להשתמש בסעיף הזה בהמשך.

<עמית אשכנזי: זאת הצעה שבאה מהיועצת המשפטית של הוועדה ואנחנו מודים לה על כך.

<עמית אשכנזי: גם לעניין אחראי מערכות ממוחשבות כחלק מאותה הנחיה של אחראי מערכות ממוחשבות.

<עמית אשכנזי: זאת אומרת, אם אנחנו כבר נוגעים בנקודה הזאת, שיצא שיש לנו את הכלי הזה גם לגבי אחראי מערכות ממוחשבות.

<עמית אשכנזי: להבנתי אין התנגדות למשרד המשפטים.

ענת ברקו: איפה זה צריך להיות?

<עמית אשכנזי: בסעיף שכרגע הקראנו, של המרשם הפלילי.

<מירי פרנקל שור: לאפשר להעביר מידע מהמרשם הפלילי לרשות הסייבר לעניין חקירות וכולי.

<גבריאלה פיסמן: אני רוצה להבהיר את המשמעות של הדבר הזה.

<גבריאלה פיסמן: הסעיף הזה בעצם מקנה אפשרות לממוני הביטחון בגופים המונחים לשקול עבר פלילי ביחס לעובדים או כל מיני התקשרויות שמבצע אותו גוף מונחה.

<גבריאלה פיסמן: כרגע על פי הנוסח הנוכחי התוספת החמישית לא כלולה בנוסח, גם התוספת הרביעית, מה שאומר שבעצם אותן פונקציות לא יכולות לשקול את עברם הפלילי של מי שעובדים בגוף, ככל שהדבר הזה יש לו משמעות לגבי תשתיות קריטיות.

<גבריאלה פיסמן: לכן אני חושבת שכן יש הגיון בתיקון הזה.

ענת ברקו: זאת אומרת שהגוף יהיה מוסמך לקבל רקורד פלילי של כל מבקש עבודה.

<גבריאלה פיסמן: זה קיים היום ביחס לתוספת הראשונה ולתוספת השנייה ובעצם המשמעות היא שזה יתאפשר.

<מירי פרנקל שור: הרישום הפלילי, צריך להדגיש.

<מירי פרנקל שור: זה גם חקירות וגם תיקים תלויים ועומדים.

<גבריאלה פיסמן: מדובר על הרשעות עד תום תקופת המחיקה לפי ההגדרה של המרשם הפלילי שזה סדר גודל של 17 שנים וכן תיקים תלויים ועומדים.

מירב בן ארי: אבל בחוק המרשם זה גם רישום פלילי.

מירב בן ארי: הרשעות זה כבר כתב אישום, זה אחרי שהגישו כתב אישום.

מירב בן ארי: מרשם פלילי זה לפחות מה שהיה פעם והפסיקו עם זה, שאדם צריך להביא מעין תעודת יושר.

<גבריאלה פיסמן: זה לא קשור.

<גבריאלה פיסמן: זה דבר שמתקבל ישירות.

מירב בן ארי: אבל אם את רושמת מרשם פלילי, זה רישום.

<גבריאלה פיסמן: אנחנו לא מדברים על מרשם פלילי.

<גבריאלה פיסמן: אנחנו מדברים על התיקון לתוספת הראשונה לחוק המרשם הפלילי שהמשמעות שלה היא מסירת מידע על תיקים תלויים ועומדים.

ענת ברקו: אבל יש שיקול דעת.

<גבריאלה פיסמן: בוודאי.

ענת ברקו: זה לא מסנדל אתכם.

<גבריאלה פיסמן: זה לא מסנדל.

<גבריאלה פיסמן: זה נותן את הכלי.

ענת ברקו: אם למשל מישהו בגיל 17 פרץ לאיזה מחשב.

אראל מרגלית: תסבירו לי.

אראל מרגלית: הרשות עכשיו שומרת על אבטחת המידע בכל הנושא של רישום פלילי.

<אביתר מתניה: לא.

<אביתר מתניה: זה רק לצורך מינוי ממונה.

ענת ברקו: מקבלים את האינפורמציה.

<גבריאלה פיסמן: המשמעות היא שגוף מונחה יוכל לקבל מידע פלילי ביחס למי שעובד אצלו או מי שמועמד להעסקה ולשקול האם יש לו עניין שאותו אדם שהורשע בעבירה לפי חוק המחשבים יהיה עובד או לא יהיה עובד של הגוף.

<גבריאלה פיסמן: מי שמקבל את המידע, זה הגוף עצמו.

<מירי פרנקל שור: לגבי גופים מסוימים, הרשות זקוקה למידע הזה.

<גבריאלה פיסמן: מי שיקבל את המידע, זה הגוף המונחה.

<גבריאלה פיסמן: הרשות יכולה להנחות.

<גבריאלה פיסמן: היא יכולה לבוא ולומר לגוף שהיא לא חושבת שנכון להעסיק או לא ראוי להעסיק אנשים שעברו עבירות מהסוג הזה והזה.

אבי דיכטר: זאת אומרת, הגוף המונחה קיבל את זה היום והוא מקבל את זה מחר.

<גבריאלה פיסמן: הגוף המונחה כיום לא מקבל את המידע, אם אנחנו לא נוסיף את זה.

אבי דיכטר: השב"כ היה מוסמך לקבל את המידע הזה.

<גבריאלה פיסמן: לשב"כ יש את המידע הזה ממילא.

<גבריאלה פיסמן: הוא גוף גישה ישירה.

<גבריאלה פיסמן: יש לו את כל המידע.

עמר בר-לב: נניח יש עלי תיק פלילי.

עמר בר-לב: השב"כ יודע את זה?

<גבריאלה פיסמן: לשב"כ יש גישה ישירה לכל המרשם הפלילי.

<גבריאלה פיסמן: כן.

עמר בר-לב: עכשיו אנחנו מעבירים את כל המידע הזה לרשות?

<גבריאלה פיסמן: לא.

עמר בר-לב: תסבירו עוד פעם.

<גבריאלה פיסמן: אנחנו לא נותנים לרשות את המידע הפלילי.

<גבריאלה פיסמן: הרשות תוכל להנחות את הגופים עצמם לקבל את המידע הפלילי לצורך שקילה של העסקת עובדים.

עמר בר-לב: בתפקידים רגישים.

<גבריאלה פיסמן: בתפקידים רגישים.

<קריאה: איך יקבלו?

<גבריאלה פיסמן: מכוח התיקון הזה.

עמר בר-לב: איך הרשות יודעת?

עמר בר-לב: סיכמנו שלצורך הדוגמה יש לי תיק פלילי ואני רוצה להתקבל לעבודה, איך הרשות יכולה להעביר מידע שיש לי תיק פלילי ולכן היא ממליצה לא להעסיק אותי?

<גבריאלה פיסמן: לפי התיקון הזה הרשות לא יודעת.

<גבריאלה פיסמן: מי שידע, זה הגוף עצמו והרשות תוכל להנחות אותו ביחס להעסקה או אי העסקה של אדם שהורשע בעבירות מסוימות.

עמר בר-לב: לא ברור איך זה יקרה בפועל.

<מירי פרנקל שור: אני קוראת מחוק המרשם הפלילי בתקנות השבים את התוספת הראשונה מי רשאי לקבל את המידע.

<מירי פרנקל שור: זה המנהל הכללי או ממונה ביטחון של גוף המנוי בתוספת הראשונה או בתוספת השנייה לחוק להסדרת הביטחון.

<מירי פרנקל שור: כלומר, יש לנו כאן רשימות של הגופים.

<מירי פרנקל שור: מטעם הגופים רשאי לקבל את המידע המנהל הכללי או ממונה ביטחון.

<מירי פרנקל שור: לצורך מה הוא צריך לקבל את המידע?

<מירי פרנקל שור: לעניין מינוי עובדים או ביטול מינויים או לעניין ביצוע עבודה, תפקיד או שירות באותו גוף בידי אדם אחר שלגביו מבוקש המידע ולעניין ביצוע וכולי.

<מירי פרנקל שור: יש תוספת לכך: לעניין פרט זה – זאת אומרת, מה שקראתי עד עכשיו - מידע לפי סעיף 11 - שמדבר על חקירות ועל תיקים תלויים ועומדים – יימסר רק בנוגע ל-...

<מירי פרנקל שור: שהוגש בהם כתב אישום למעט לגופים המונחים על ידי שירות הביטחון הכללי ומלמ"ב - כאן אנחנו מוסיפים את הרשות להגנת הסייבר - וכן גופי תשתית ומעברי גבול וכולי וכולי.

<מירי פרנקל שור: חשוב להבין שבנוסף למידע הפלילי יועבר מידע על חקירות תלויות ועומדות.

עמר בר-לב: אני לא מבין מה זה קשור לרשות.

עמר בר-לב: אולי תסבירו את זה.

<גבריאלה פיסמן: אני אחדד עוד נקודה.

<גבריאלה פיסמן: הרשות היא גוף קובע מדיניות.

<גבריאלה פיסמן: היא גוף מנחה בדיוק כמוש השב"כ לפי החוק להסדרת הביטחון.

עמר בר-לב: היא לא מנחה בנושאי בריאות.

<גבריאלה פיסמן: לא.

<מירי פרנקל שור: לא, גבי, זה כתוצאה מ-...

<גבריאלה פיסמן: גם השב"כ בעניין הזה הוא גוף מנחה.

<גבריאלה פיסמן: מי ששוקל היום את המידע הפלילי, גוף שמנוי בתוספת השנייה, זה מנכ"ל הגוף או ממונה הביטחון באותו גוף לעניין העסקת עובדים.

<גבריאלה פיסמן: אם אנחנו לא נעשה את התיקון הזה, המשמעות היא שהגופים לא יוכלו לשקול והרשות לא תעשה את זה.

עמר בר-לב: איזה גופים?

<גבריאלה פיסמן: הגופים המונחים.

<גבריאלה פיסמן: אותם גופים שדיברנו עליהם עכשיו.

<גבריאלה פיסמן: אם חברת חשמל למשל שהיא גוף מונחה לפי התוספת השנייה - - -

עמר בר-לב: היא רוצה להעסיק מישהו.

<גבריאלה פיסמן: רוצה להעסיק מישהו.

<גבריאלה פיסמן: לאותו אדם תהיה גישה לאותן מערכות מידע ממוחשבות.

<גבריאלה פיסמן: היום מכוח הנחיה של שב"כ יש אפשרות לגוף לשקול את המידע הפלילי ולהחליט אם הוא מעסיק או לא מעסיק בהתאם להנחיית שב"כ.

עמר בר-לב: איך הרשות נכנסת לכאן?

<ברוך חיים  כרמלי: אנחנו רוצים לשמר את זה.

<ברוך חיים  כרמלי: יהיו גופים שיעברו לתוספת החמישית.

<עידו בן יצחק: חבר הכנסת בר-לב, היום החוק מתייחס לגופים המונחים על ידי שב"כ.

<עידו בן יצחק: כך בחוק המרשם הפלילי.

<עידו בן יצחק: גופים המונחים על ידי שב"כ.

<עידו בן יצחק: מאחר שאותם גופים ממש שהיום מונחים על ידי שב"כ יהיו מונחים על ידי הרשות, צריך לאפשר להם להמשיך לעבוד כפי שהם עבדו עד עכשיו.

עמר בר-לב: אז אולי שבכלל יחליפו את השב"כ.

אבי דיכטר: לא.

<מירי פרנקל שור: כל הסעיף הזה עוסק בהעברת ההנחיות.

עמר בר-לב: אני מבין אבל אני שואל.

עמר בר-לב: אני לא מבין כאן כי הם בשביל לבצע את המשימה שלהם, בשביל להגיד לחברת חשמל אל תעסיקו בן אדם כזה או כזה כי יש לו תיק פלילי או משהו, בשביל זה הם צריכים להכיר את מאגרי הרישום הפלילי.

<גבריאלה פיסמן: לא.

עמר בר-לב: אז איך הם יוכלו לומר?

<אביתר מתניה: אני אסביר לך חבר הכנסת בר-לב, זה מאוד פשוט.

<אביתר מתניה: אותה חברת חשמל או חברה אחרת - - -

עמר בר-לב: או שאני מטומטם או שזה לא פשוט.

<אביתר מתניה: לא.

<אביתר מתניה: חס וחלילה.

אבי דיכטר: זה פשוט לוקח לך יותר זמן.

<אביתר מתניה: אני לוקח את היומרה להסביר.

<אביתר מתניה: יש גוף, נקרא לו חבר חשמל, הנחיית המדיניות אומרת לו למשל שלא יעסיק עובדים עם עבר פלילי בתשתיות כאלה.

<אביתר מתניה: מחר הוא לא יהיה תחת הנחיית שב"כ אלא תחת הרשות.

<אביתר מתניה: הרשות תגיד לו שלא יעסיק אנשים.

<אביתר מתניה: לרשות לא יהיה את המידע הזה.

<אביתר מתניה: כדי שהוא יוכל להמשיך לבצע את זה, צריך שגם גוף שמונחה על ידי רשות יכול להמשיך לקבל מידע.

עמר בר-לב: זאת אומרת, הרשות רק תקבע את המדיניות.

עמר בר-לב: לא תהיה לה גישה.

<אביתר מתניה: חס וחלילה.

אבי דיכטר: אני חושב שלקח זמן, אבל הדברים הובהרו.

מיכל רוזין: הרשות תפנה לשב"כ כדי לקבל את המידע?

עמר בר-לב: לא.

<מירי פרנקל שור: הרשות צריכה לקבל את המידע מכיוון שהוא יונחה על ידי הרשות.

עפר שלח: שאלה שנגזרת מזה.

עפר שלח: האם בלי הסמכות וההנחיה הזאת, נגיד אני כחברת חשמל יכול להחליט שאני לא מעסיק במקומות מסוימים בעל עבר פלילי ולבקש את המידע?

<גבריאלה פיסמן: לא.

<גבריאלה פיסמן: אתה לא רשאי.

<גבריאלה פיסמן: החוק חייב להסמיך אותך באופן מפורש.

אבי דיכטר: רועי, תמשיך בבקשה.

<רועי שליים: תיקון חוק בתי המשפט – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביולי 2019 יקראו את חוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984, כך שבסעיף 106א שבו, בהגדרה "קצין מוסמך", במקום "(2)(א) ו-(ב)" יבוא "(2)(א), (ב) ו-(ב1)(1)".

אראל מרגלית: תסבירו.

<מירי פרנקל שור: אני אסביר.

<מירי פרנקל שור: היום מונחה משרד המשפטים לעניין אבטחה פיזית על ידי המשטרה ולעניין אבטחת מידע על ידי השב"כ.

<מירי פרנקל שור: כיוון שסוגיית אבטחת המידע מתפצלת בין הרשות לבין השב"כ, יש להתאים את הכתוב על מנת שמשרד המשפטים והנהלת בתי המשפט תמשיך להיות מונחית שב"כ.

<מירי פרנקל שור: זה הרעיון ולכן אנחנו עשינו את ההתאמה.

<מירי פרנקל שור: היות ואבטחת המידע מתחלקת בין הרשות לבין השב"כ, אנחנו עשינו את התיקון בחוק להסדרת הביטחון ואנחנו פשוט התאמנו את האמור בחוק בתי המשפט כך שהנהלת בתי המשפט שהיא חלק ממשרד המשפטים תמשיך להיות מונחית שב"כ לעניין אבטחת מידע.

אבי דיכטר: לא רשות.

<מירי פרנקל שור: לא רשות.

<איילת לוי: אם אפשר להוסיף משהו.

<איילת לוי: ועדת שרים לענייני חקיקה אישרה תיקון נוסף לחוק להסדרת הביטחון שבו צה"ל יהיה גם גורם מנחה לכל פעולות ההנחיה שמתבצעות בים.

<איילת לוי: התיקון הזה צריך להיות מונח.

<איילת לוי: זה אולי גם משנה את הסדר של התוספת.

<עידו בן יצחק: זה עוד לא קיים.

<מירי פרנקל שור: זה לא קיים.

<מירי פרנקל שור: כשזה יגיע, אנחנו נבדוק.

<איילת לוי: רק שזה ייאמר לפרוטוקול.

אראל מרגלית: אז זה ישפיע על סעיף 19?

<מירי פרנקל שור: לא.

<רועי שליים: תיקון חוק חופש המידע – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביולי 2019 יקראו את חוק חופש המידע התשנ"ח-1998 כך שבסעיף 14(א), אחרי פסקה (14) יבוא: "(15) הרשות הלאומית להגנת הסייבר ויחידות הביטחון ברשויות ציבוריות, בעניינים המונחים על ידי הרשות לפי חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998.

<רועי שליים: בסעיף זה, הרשות הלאומית להגשת הסייבר – הרשות הלאומית להגנת הסייבר שייעודה הגנה על מרחב הסייבר, אשר הוקמה על פי החלטת הממשלה ופועלת בהתאם להחלטותיה".

מיכל רוזין: מה זה אומר?

מיכל רוזין: שהיא נכללת בחוק חופש המידע או שמגבילים?

<עמית אשכנזי: היום חוק חופש המידע קובע חריג לגבי החלת הסמכויות לפי החוק להסדרת הביטחון.

<עמית אשכנזי: למעשה גם ההנחיות והתורה שניתנות על ידי שב"כ וגם הנמען שלהן בגופים שחלקם גופים ציבוריים לפי החוק להסדרת הביטחון, יש להם פטור מהחוק להסדרת הביטחון לעניינים המונחים בחוק.

<עמית אשכנזי: חשוב להדגיש שלעניינים המונחים בחוק להסדרת הביטחון.

<עמית אשכנזי: זה לא פטור קצה לקצה.

<עמית אשכנזי: מאחר שאנחנו מעבירים את האחריות משב"כ לרשות, צריך לשמר את אותו פטור לגבי חוק חופש המידע, הן לגבי פעולות ההנחיה שנעשות מכוח החוק שאתם מתקנים היום והן אצל הנמענים שלהם ביחידות הביטחון.

<עמית אשכנזי: אני מדגיש שוב שלא מדובר במכלול הדברים אלא בעניינים שקשורים להצעה לפי החוק.

<מירי פרנקל שור: אנחנו נחדד את זה.

<מירי פרנקל שור: זה הכול רק לעניינים.

<מירי פרנקל שור: ממש נחדד כדי שלא תהיה פרשנות.

<עמית אשכנזי: זה בדיוק הסעיף של שב"כ.

מיכל רוזין: השב"כ למשל, למיטב ידיעתי, אני לא יכולה להגיש בקשה על פי חוק חופש המידע לדעת כמה עובדים למשל יש בשב"כ.

מיכל רוזין: לעומת זאת הרשות, אני חושבת שזה כן מידע שיכול להינתן לציבור.

מיכל רוזין: לכן יש הבדל.

מיכל רוזין: אתם מנסים לעשות איזושהי מגבלה מקבילה אוטומטית לשב"כ אבל זה לא אותו הדבר.

מיכל רוזין: השב"כ, כמו צה"ל, יש לו הרבה דברים שאנחנו מסתירים אפילו שעל פניו אלה נראים נושאים אזרחיים או שוטפים אבל אנחנו מסתירים כמו תקציב למשל.

מיכל רוזין: אני לא רוצה שהרשות, שהתקציב שלה יהיה מוסתר מעיני הציבור.

מיכל רוזין: מירי, את אתי?

<מירי פרנקל שור: כן.

<מירי פרנקל שור: אני תומכת וגם הצעתי.

מיכל רוזין: תקציב חייב להיות שקוף, מספר עובדים חייב להיות, הכול חייב להיות שקוף.

מיכל רוזין: אל תגיד לו שזה אותו הדבר כמו השב"כ או גופי ביטחון אחרים כי זה לא אותו דבר.

אבי דיכטר: למירי הייתה הצעה בנושא הזה.

אבי דיכטר: אולי תציעי אותה.

אבי דיכטר: מיכל, תקשיבי להצעה של מירי.

<מירי פרנקל שור: לכן אנחנו ביקשנו לחדד את זה והכול רק בעניינים הביטחוניים.

<מירי פרנקל שור: גם לגבי יחידות וגם לגבי הרשות.

<מירי פרנקל שור: אמרנו שכל השאר, מלבד הדלתא הזאת, לא חוסה תחת חוק חופש המידע.

<עמית אשכנזי: אני לחלוטין מסכים.

<עמית אשכנזי: אין לנו ויכוח.

<עמית אשכנזי: אני רק רוצה לציין שאפשר להגיד, אם רוצים, והכול לעניין פעולות אבטחה שזה ביטוי שמוגדר בהסדרת הביטחון.

<מירי פרנקל שור: עת נגיע לנוסח אבל זה הרעיון.

אבי דיכטר: זה יהיה הנוסח.

אבי דיכטר: מיכל, מקובל?

מיכל רוזין: אני אראה את הנוסח, אני אבין.

אבי דיכטר: זה הכיוון.

מיכל רוזין: בכל אופן, זה העיקרון.

<רועי שליים: תיקון חוק המטה לביטחון לאומי – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביולי 2019 יקראו את חוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח-2008, כך שבסעיף 6(ב)(3), במקום "בסעיפים 21 ו-21א" יבוא "בסעיפים 21, 21א או 21ב".

אראל מרגלית: זה המטה והרשות?

אראל מרגלית: זה כל הסיפור?

<מירי פרנקל שור: לא.

<מירי פרנקל שור: מדובר בתיקון לחוק המטה לביטחון לאומי, סעיף טכני, חומר שנמסר על ידי המטה, איך הוא יישמר.

<מירי פרנקל שור: לגבי המוסד והמלמ"ב יש הוראה מפורשת שהוא יישמר על פי הנחיותיהם.

<מירי פרנקל שור: אנחנו סוברים שיש לתקן את החוק ולומר: חומר שיימסר על ידי הרשות יישמר בהתאם להנחיות הרשות.

<רועי שליים: תחילה

אבי דיכטר: זה הסעיף שדנו בו בהתחלה.

<רועי שליים: הוראות מעבר ממונה ביטחון ואחראי מערכות ממוחשבות חיוניות שמונו לפי הוראות החוק העיקרי ערב תחילתו של חוק זה יראו אותם כאילו מונו לפי הוראות החוק העיקרי בנוסחו לפי סעיף 1 לחוק זה.

אראל מרגלית: מה זה אומר.

<מירי פרנקל שור: זה אומר ממוני ביטחון שמונו לפי החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים כנוסחו היום והיות ומוצע שינוי, כיוון שרשות הסייבר נכנסת לתמונה, אנחנו אומרים מי שמונה לפי החוק, אנחנו מביאים את הרציפות התפקודית.

אראל מרגלית: לתקופה הזאת של הוראת השעה.

<מירי פרנקל שור: לתקופה של הוראת השעה, כמו כל החוק.

אבי דיכטר: נמצאים כאן חברי כנסת שלא היו כאן בתחילת הדיון לגבי הוראת השעה.

<אסף: אנחנו רוצים להעלות עוד הצעה קטנה לתיקון שמתואמת עם אנשי המטה והרשות.

<אסף: אפשר?

<מירי פרנקל שור: לעניין מה?

<אסף: משהו שאביהו שם לב אליו עכשיו שהוא חסר.

<אסף: סעיף 11 לחוק בנוסח הקיים מדבר על ועדות ערר.

<אסף: זאת אומרת שהגוף יכול להגיש ערר על הנחיה מקצועית שניתנה לו.

<אסף: כרגע, לפי הנוסח הנוכחי, מי שיושב בוועדה הזאת זה הגוף שנותן את ההנחיה ושני נציגי ציבור.

<אסף: אנחנו רוצים להוסיף פרט שאומר שהנחיות לעניין מידע סודי ומידע סודי ביותר, מי שישב בוועדת ערר אלה אנשי הרשות ואנשי השב"כ.

אראל מרגלית: ואיפה נציגי הציבור?

<אסף: זה בכל מקרה.

<אסף: בוודאי.

<אסף: יחד אתם.

<אביהו: פשוט להוסיף את נציג השב"כ כי הוא לא היה.

<אסף: רק למידע סודי וסודי ביותר.

<אסף: הנחיות לעניין סודי וסודי ביותר.

אראל מרגלית: אז יש את הרשות, את השב"כ ונציגי ציבור.

<אסף: כן.

אבי דיכטר: אני חושב שזאת סוגיה חשובה מאוד ואני חושב שממין הצורך שנגיע להסכמה כפי שהיה בפעם הקודמת, כדי ליישר את הקו.

אבי דיכטר: בתחילת הדיון, חלק ניכר מהזמן הוקדש לנושא של אישור המתכונת בה החוק ייכנס לתוקפו ברגע שהוא יעבור, אני מקווה השבוע, וקבענו שעד ה-31 ביולי 2017 – זאת אומרת, פחות או יותר שנה מהיום – זה פרק הזמן בו תסתיים העברת הסמכויות מהשב"כ לרשות לפי פעימות שיאשר ראש הממשלה בצו.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אנחנו דיברנו בפעם הקודמת על הוראת שעה לשנה והבנו כבר, עוד לפני שעלה הנושא הזה, שהסיפור של שנה הוא סד בלתי סביר לחלוטין והתחלנו להתלבט בין שנתיים לשלוש בדיונים שהיו בינינו.

אבי דיכטר: עכשיו, כאשר אנחנו אומרים שעד ה-31 ביולי תסתיים העברת הסמכויות, זאת אומרת שהשנה הראשונה לצורך העניין, אני מגדיר אותה במירכאות כשנה אבודה.

אבי דיכטר: עכשיו המחלוקת היא, ועמר נמצא כאן ויוכל לומר כי הוא הציע בהתחלה עד סוף 2017.

מיכל רוזין: תבהיר למה זו שנה אבודה.

אבי דיכטר: כי השנה הזו, פרק הזמן שהסמכויות תעבורנה, זה תלוי באופן שבו הרשות תיערך לקבל, בצו שיוציא ראש הממשלה שהוא מאפשר להם לקבל את זה בפעימות כפי שיכולת הקיבול שלהם קיימת, אבל תחמנו את זה כוועדה בזמן בחוק שזה יסתיים לא יאוחר מה-31 ביולי 2017.

אבי דיכטר: לכן אנחנו צריכים להתייחס לשנה הזאת כאל שנה שהם יעשו את ההעברה הזאת.

אבי דיכטר: הוועדה דרשה לקבל עדכונים לגבי הפעימות בהם זה מועבר עד ה-31 ביולי.

אבי דיכטר: זאת אומרת, ב-31 ביולי זה חלוט ומאז הם אחראים לכל דבר ועניין.

אבי דיכטר: חשבנו לנכון לתת להם הוראת שעה לשנתיים נוספות.

אבי דיכטר: זאת אומרת, שלוש שנים מיום כניסת החוק לתוקף, אני מקווה השבוע.

אבי דיכטר: עמר אמר את הדרישה שלו.

עמר בר-לב: אני אומר את מה שאמרתי.

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: אתה במקרה כאן ואתה יכול לומר.

אבי דיכטר: עמר ביקש להגיש הסתייגות לנושא הזה.

אבי דיכטר: אני אומר שלפני שאנחנו מתחילים להצביע על הסתייגות ולהתחיל לפרק את הנושא הזה, האם זה שלוש שנים, בעצם המחלוקת, אם אני מייצג אותה נכון, בסוף אם אנחנו אומרים שנה אבודה, אלה שנתיים או שלוש.

אבי דיכטר: זאת אומרת, המחלוקת היא מחלוקת בין שנתיים וחצי לשלוש שנים.

אבי דיכטר: זאת ההבנה שלי את הדברים.

אבי דיכטר: עמר יאמר את דבריו.

אבי דיכטר: בבקשה.

עמר בר-לב: ראשית, אנחנו זה לא אנחנו.

עמר בר-לב: אני לא כלול ב-אנחנו הזה.

עמר בר-לב: הייתה לנו התלבטות בדיונים הקודמים האם בכלל נכון לחוקק הוראת שעה ולא ללכת לחוק הרשות בכללותו.

עמר בר-לב: הסיבה היחידה שהיינו בעד, לפחות אני הייתי בעד, הוראת שעה כי הבנו שאחרת הרשות לא תוכל להתחיל לעבוד.

עמר בר-לב: לכן הייתה הצעה שנעשה את זה לשנה.

עמר בר-לב: זה שעכשיו במשך שנה עד ה-31 ביולי יועברו הסמכויות, זה לא אומר שהוועדה הזאת יחד עם הגורמים המקצועיים, כולל ממשלה, משרד המשפטים, לא יכולה להתחיל לעבוד, לחשוב ולגבש את הצעת החוק הכוללת ולכן גם כאשר הצעתי, אמרתי לא שנה מהיום אלא שנה וחצי מהיום.

עמר בר-לב: ראינו בכנסת הזאת שכאשר רוצים, מעבירים חוקים גם בשלושה ימים.

עמר בר-לב: אז חוק כזה אי אפשר להעביר בשלושה ימים, אבל שנה וחצי לעבוד עליו, זה בהחלט זמן ראוי.

עמר בר-לב: אני חושב שאם אנחנו דוחים את זה מעבר לזה, בעצם אנחנו אומרים שהכנסת הזאת בסבירות מסוימת, אולי גבוהה, לא תעסוק בזה ובוודאי לפי ההצעה שזה יידחה עד דצמבר 2019 שזה ממש אחרי המועד הכי מאוחר של הבחירות הבאות ולכן בוודאי אנחנו שהשקענו כל כך הרבה זמן והכרות ואינטימיות עם הנושא הזה, אנחנו לא נהיה מעורבים בעניין הזה.

עמר בר-לב: לכן אני חושב שזה לא נכון לדחות.

עמר בר-לב: אני חושב שזה לא נכון לדחות כי החוק הזה, הוראת השעה הזאת, יש בה לא מעט דברים שאנחנו לא מרוצים מהם אבל הסיבה היחידה שכן החלטנו להצביע בעד היא כי באמת הגוף הזה יתחיל לעבוד ולכן צריך לקצר את משך הזמן.

עמר בר-לב: יטיל עלינו עבודה אינטנסיבית ואם ב-31 בדצמבר או ב-30 בנובמבר 2017 נגיע למסקנה שאנחנו צריכים עוד זמן, נאריך בעוד חצי שנה, בעוד שנה, כמה שצריך.

עמר בר-לב: לדחות עכשיו בשלוש שנים, זה לא שלוש שנים אלא זה שלוש וחצי שנים עד סוף 2019.

עמר בר-לב: עד סוף 2019 זה שלוש וחצי שנים.

עמר בר-לב: אנחנו היום באמצע שנת 2016.

אבי דיכטר: לא דיברנו עד סוף 2019.

אבי דיכטר: דיברנו על שלוש שנים מאז כניסת החוק לתוקף.

עמר בר-לב: זאת דעתי ולכן אני הגשתי הסתייגות נגד שלוש השנים מהיום.

אראל מרגלית: אני רק רוצה להזכיר לנו שיש לנו חוק שלם שאנחנו עובדים עליו, על החלוקות, וזה החוק שדווקא התקדמנו בו די הרבה.

אבי דיכטר: סביר להניח שבחוק הזה אחד הסעיפים שיהיו בסופו של דבר, זה לא חשוב מה תהיה הוראת השעה, שנה, שנתיים, שלוש או עשר.

אבי דיכטר: החוק הזה יבטל את הוראת השעה מפני שזה יהיה חוק שלם.

אבי דיכטר: החלק הזה, אנחנו יודעים היום לחלק את פרק הזמן לשני חלקים ברורים – השנה הראשונה שקראתי לה במירכאות שנה אבודה, על זה דנו באריכות בתחילת הישיבה ומוסכם עלינו ואישרנו את זה בתחילת הישיבה לגבי העובדה שעד 31 ביולי תעבורנה כל הסמכויות.

אבי דיכטר: נראה לי מובן וברור.

אבי דיכטר: אני חושב שזה מוסכם עלינו.

אבי דיכטר: אז אתה אומר, בסדר, מרגע שכל הסמכויות נמצאות בידי הרשות, אומרת הרשות שזה פרק הזמן שהיא רוצה להתארגן.

אבי דיכטר: הם כמובן רצו לבטל לחלוטין את הוראת השעה מסיבות ענייניות שלהם ולא סתם איזו גחמה.

אבי דיכטר: ישבו, דיברו, לא שכנעו את חברי הוועדה.

אבי דיכטר: לכן עברנו לדבר בתוך הוראת השעה, האם זאת תהיה שנה מ-31 ביולי 2017.

אבי דיכטר: זאת אומרת, שנתיים מכניסת החוק.

אבי דיכטר: או שלוש שנים.

מיכל רוזין: אבל אתה לא לוקח פקטור נוסף ואני חושבת שזה מה שדיברנו עליו בישיבה הקודמת שאתה אפילו התעקשת על הוראת שעה לשנה.

מיכל רוזין: לכן קשה לי להבין את השינוי ולכן אני שואלת.

מיכל רוזין: הפקטור, וזה גם מה שניסיתי לשכנע - אבל לצערי לא הצלחתי – את אנשי המטה והרשות.

מיכל רוזין: בסופו של דבר אנחנו מכירים את התהליכים בתוך משרדי הממשלה של הבאת תסקיר חוק והצעת חוק לכנסת.

מיכל רוזין: אם אנחנו נותנים עכשיו שלוש שנים, לא יהיה לחץ לא על משרד המשפטים, לא על המשרדים השונים, לא על משרד ראש הממשלה להביא את החוק הזה.

מיכל רוזין: ברגע שהסמכויות יכולות לעבור, הם יכולים להתחיל לתפקד עם איזשהו חוק צולע.

מיכל רוזין: אין כאן חוק, מה שאנחנו רוצים שיקרה.

מיכל רוזין: הרי אם היו מביאים לך עכשיו לשולחן חוק סייבר, לא היינו צריכים את הוראת השעה ואת החוק הזה.

אבי דיכטר: לו היו מביאים.

מיכל רוזין: נכון, אבל הסיפור הוא לא כמה זמן לוקח להם להתחיל להפעיל סמכויות וכדומה.

מיכל רוזין: השאלה היא כמה זמן לוקח למשרדי הממשלה להביא לנו חוק וככל שאתה מאריך את הזמן, הסיכוי שאתה תקבל חוק כזה הוא כמעט בלתי אפשרי ואני מבטיחה לך עכשיו, ותרשום את זה לפרוטוקול, שעוד שלוש שנים יבואו ויגידו לך שהם מבקשים להאריך את זה בעוד שנה מכיוון שעדיין אין להם הצעת חוק.

מיכל רוזין: לכן אנחנו רוצים בסך הכול להפעיל לחץ על משרדי הממשלה להביא לנו חוק.

מיכל רוזין: אז אתה אומר ששנה זה מעט מדי, תן שנה וחצי, אבל שיביאו חוק כי אחרת לא יהיה חוק גם בעוד שלוש שנים.

ענת ברקו: זה לא שנה וחצי.

ענת ברקו: זאת חצי שנה.

מיכל רוזין: שנה וחצי מעכשיו.

אבי דיכטר: את אומרת שנה וחצי מ-31 ביולי 2017.

מיכל רוזין: לא.

מיכל רוזין: מעכשיו.

עפר שלח: כל הסוגיה כמה זמן הם מעבירים אחריות, היא לא רלוונטית לעניינינו.

מיכל רוזין: לא רלוונטית.

עפר שלח: תחימת הזמן היא לטובת חוק הסייבר.

עפר שלח: גם אם הם יעבירו מחר, מה זה משנה?

נחמן שי: הוראת שעה מלכתחילה משדרת זמן קצר.

נחמן שי: אתה אומר שלוש שנים, זה עולם ומלואו.

נחמן שי: אנחנו בתוך חקיקת חוק אחר וגם אף אחד לא מרגיש נוח.

נחמן שי: יש לנו מספיק דברים שנגררים כהוראת שעה כבר הרבה שנים וכל שנה אנחנו אומרים השנה נטפל בזה באופן יסודי ולא נחזור על כך.

נחמן שי: אני מציע שנסת

נחמן שי: פק בשנה והשנה הזאת תספיק, ותוך כדי כך יסתיים החוק ובעזרת השם נזוז קדימה.

נחמן שי: לא צריך שלוש שנים.

אראל מרגלית: בעיקר שלגוף הזה עדיין אין מעמד סטטוטורי ואנחנו מעבירים לו סמכויות נרחבות והחוק החדש ייתן לו מעמד הרבה יותר חזק.

מיכל רוזין: כולנו רוצים את החוק.

מיכל רוזין: שיהיה ברור.

מיכל רוזין: אנחנו רוצים שיהיה חוק, ולכן, כדי ללחוץ עליהם שיהיה חוק, הדרך היחידה היא להגביל בזמן.

מיכל רוזין: זה פשוט שוט שלך על משרדי הממשלה.

מיכל רוזין: אתם פשוט טועים בהבנה של המערכות הפוליטיות.

אבי דיכטר: תודה.

אבי דיכטר: אראל, סיימת?

אראל מרגלית: עוד דבר אחד.

אראל מרגלית: החוק של הסייבר עושה סדר שזה חלק ממנו.

אראל מרגלית: אני בעד להמשיך לדון בו כולל לסיים את כל הוויכוחים שיש שם בעניינים המבצעיים וכולי.

אראל מרגלית: ברגע שזה יהיה, כל המעמד שלכם מוסדר ברמה הלאומית ואז זה הרבה יותר נכון.

אראל מרגלית: אחרת אין לכם סנס אוף ורג'נסי ולנו אין סנס אוף ורג'נסי.

<מירי פרנקל שור: הצעה שמנסה לגשר בין הצעת היושב ראש עד ה-31 ביולי לבין זה שטוענים חברי הכנסת שהכנסת הנוכחית היא שצריכה לטפל בחוק רשות הסייבר לאור הליווי של הנושא.

<מירי פרנקל שור: אני מציעה את התאריך ה-31 בדצמבר 2018.

אראל מרגלית: אז מתקיים תהליך הבחירות.

<מירי פרנקל שור: לא.

<מירי פרנקל שור: זה בדיוק העניין.

<מירי פרנקל שור: הכנסת עומדת לקבוע תקציב דו שנתי עד סוף 2018 ולכן אני חושבת שהתאריך 31 בדצמבר 2018 הוא תאריך - - -

<קריאה: איך הגעת לתקציב?

מיכל רוזין: זה לא קשור לתקציב.

<אביתר מתניה: אני מבקש להעיר שתי הערות.

<אביתר מתניה: חברת הכנסת רוזין וחבר הכנסת מרגלית שאלו אותי לגבי החוק.

<אביתר מתניה: אני רוצה לציין שאנחנו מעוניינים וצריכים את חוק הסייבר משום שללא החוק הזה הרשות לא תוכל לעשות הרבה פעולות אחרות בלי קשר לתשתיות רגולטוריות ואופרטיביות.

<אביתר מתניה: לכן יש לנו אינטרס מובהק שהחוק הזה יקרה כמה שיותר מהר.

<אביתר מתניה: אנחנו עובדים עליו בטיוטות אחרונות עכשיו והאינטרס הוא שלנו כמו שלכם.

<אביתר מתניה: אין שום אינטרס להשהות אותו.

<אביתר מתניה: אני רוצה לחזור במילה אחת על מה שאמרתי בתחילת הישיבה עת חלק מכם לא היו כאן.

<אביתר מתניה: אתם מסתכלים על זה מכיוון החוק ואני בא רגע מהכיוון המקצועי ואומר לכם שעל מנת לגייס, אנחנו עושים כאן העברת כוח.

<אביתר מתניה: גוף אחד יורד ביכולות שלו וגוף שני עולה ביכולות שלו.

<אביתר מתניה: היכולות האלה, לוקח זמן לבנות אותן.

<אביתר מתניה: אנחנו צריכים לשדר יציבות למשק.

מיכל רוזין: למה זה סותר?

<אביתר מתניה: אני אסביר.

<אביתר מתניה: אני חייב להביא את האנשים הטובים.

מיכל רוזין: לא הצלחת להסביר לי פעם ראשונה וגם לא פעם שנייה.

<אביתר מתניה: אני אשתדל עוד פעם אחת.

<אביתר מתניה: מה שאני משדר לשוק, זה כמו לומר למפקח על הבנקים שהוא אחראי על הבנק שנה והבנק באותו רגע לא יודע אם להשקיע את המשאבים, אם להקשיב לאותו רעיון וכולי.

מיכל רוזין: להפך.

עפר שלח: אביתר, לא חשוב איזה תאריך נקבע.

עפר שלח: עד התאריך הזה יקרה אחת משתיים: או שיהיה חוק סייבר או שיאריכו את הוראת השעה.

עפר שלח: לא יקרה שום דבר אחר.

מיכל רוזין: תבין שכך לא יהיה לך חוק.

מיכל רוזין: אתה תבוא לבכות עוד שנתיים למה לא העברנו לך את החוק.

אבי דיכטר: מיכל, לא להפחיד את העובדים כאן.

אבי דיכטר: בסופו של דבר החוק הזה דרוש להם לא פחות משהוא דרוש לנו.

אבי דיכטר: אבל מאחר שנדמה לי שבאמת נתנו את הצ'אנס לעצמנו, כולל אלה שלא היו בתחילת הדיון, לשמוע ולהשמיע, אני רוצה קודם כל לנושא הזה, עמר אתה אמרת שאתה מבקש להגיש הסתייגות.

עמר בר-לב: כן.

אבי דיכטר: אם כן, אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

אבי דיכטר: מי בעד ההסתייגות של הוראת שעה תחומה לא ב-31 ביולי 2019 אלא בתאריך מוקדם יותר?

עמר בר-לב: לא.

עמר בר-לב: 31 בדצמבר 2017.

אבי דיכטר: 31 בדצמבר 2017.

אבי דיכטר: מי בעד ההסתייגות?

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: בעד ההסתייגות – 5

אבי דיכטר: ההסתייגות לא נתקבלה.

אבי דיכטר: ההסתייגות לא התקבלה.

אראל מרגלית: רביזיה.

אבי דיכטר: עוברת למליאה.

אבי דיכטר: אני מניח שבמליאה יהיה דיון פתוח.

אראל מרגלית: אפשר להגיש רביזיה?

אבי דיכטר: אפשר להגיש הכול.

אבי דיכטר: עכשיו אנחנו עוברים להצביע על הצעת החוק כפי שהוקראה כאן, במועדים כפי שנקבעו כאן, כמובן אחרי שההסתייגות נדחתה.

אראל מרגלית: אבל ביקשנו רביזיה.

אבי דיכטר: אחרי ההצבעה.

אבי דיכטר: בהצבעה אין שום הפרעה.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים להבין את הנוהל.

אבי דיכטר: אנחנו עכשיו בהצבעה.

עמר בר-לב: אם מבקשים רביזיה, זה אומר שצריך לעשות הפסקה בהצבעה.

אבי דיכטר: אנחנו עכשיו מצביעים על הצעת החוק כפי שהוקראה.

עמר בר-לב: אתה צריך לעשות הפסקה להתייעצות.

עמר בר-לב: אי אפשר להמשיך.

אבי דיכטר: אנחנו בהצבעה על הצעת החוק כפי שהוקראה כאן.

מיכל רוזין: יש רביזיה.

<קריאה: צריך לחכות חצי שעה.

עמר בר-לב: אם מגישים רביזיה, צריך לעשות הפסקה.

אבי דיכטר: יש כאן את תקנון הכנסת.

אבי דיכטר: תגיד לנו מירי מתוך התקנון האם אנחנו מצביעים או לא.

<קריאה: אם יש רביזיה על הסתייגות, אי אפשר להצביע על החוק.

<מירי פרנקל שור: צריך להצביע על הרביזיה.

אבי דיכטר: חברים, בשעה 11:20 יהיה כאן דיון על הרביזיה.