ועדת המשנה לענייני איו"ש, כנסת 20, פרוטוקול מספר 71, 2018-11-01 10:30

מרדכי יוגב: ברוכים הבאים.

מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל המגיעים לוועדת החוץ והביטחון, לוועדת משנה לענייני יהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: לימיני, שמואל לטקו, מנהל הוועדה ואסף, מנהל תחום, בין היתר, של יהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: יש עוד עשרה תחומים.

מרדכי יוגב: הוא עובד הכי קשה פה בוועדה.

אסף דורון: תרשום.

שמואל לטקו: מה זה, קידומים עכשיו?

מרדכי יוגב: אני מברך שני ראשי רשויות שנמצאים פה איתנו – קודם היינו פה בוועדה סגורה בהיקף מצומצם יותר – ראש מועצת בנימין היוצא, אבי רואה, וגם לנחם על האסון הכבד.

מרדכי יוגב: לא ידעתי שתהיו פה.

מרדכי יוגב: בזה פתח איתי לטקו הבוקר וזה היה השיח שלנו כשהוועדה התעכבה חמש דקות.

מרדכי יוגב: כל מי שרואה את הכתבה על הקבורה אתמול ושומע את הדיבורים של אנשי היישוב פסגות על שמונה נפשות שהלכו ככה לא יכול להישאר עם עין יבשה.

מרדכי יוגב: ראש מועצת דרום הר חברון הנבחר – לא הספקתי לבטא את כל התוצאות – הנבחר שוב, יוחאי דמרי.

מרדכי יוגב: אני לא אגיד את כל האנשים בשמותיהם.

מרדכי יוגב: נמצא פה עוזר שר הביטחון; נמצאת פה מלי, ראש תחום תשתית במינהל האזרחי; מרקו, יועצים משפטיים ומירב ממשטרת ישראל וכן משרד המשפטים.

מרדכי יוגב: הדיון פתוח לפי סעיף 120(ב)(2).

מרדכי יוגב: אני רוצה להתחיל בגורמי מערכת.

מרדכי יוגב: חבל שמודיעין פיקוד מרכז לא פה.

מרקו בן שבת: הוא יצא.

מרדכי יוגב: הוא לא יוכל לאסוף מודיעין.

מרדכי יוגב: יתנו לו פי עשר ממה שהוא יודע.

מרקו בן שבת: הוא הלך לאסוף מודיעין.

מרדכי יוגב: קובי, אתה שולט במערכת הביטחון.

קובי אלירז: קיבל פס.

מרדכי יוגב: אנחנו מתחילים מיד.

מרדכי יוגב: אני אתחיל עם פתיחה קצה.

מרדכי יוגב: הזמן שיש פה לטובת האנשים המציגים יהיה קצר.

מרדכי יוגב: אנחנו בישיבה שנייה בסדרה הזאת אחרי שבמשך כחמש שנים עסקנו בעצים של מבנים בלתי חוקיים, בתופעה שרשות פלסטינית מנסה כבר יותר מ-20 שנה ליצור רצף בין הגליל, לשומרון, ליהודה, לנגב ולעזה.

מרדכי יוגב: פיאד, שהיה ראש הממשלה הקודם, החל בזה עוד לפי שהיה ראש ממשלה.

מרדכי יוגב: בשנים האחרונות.

מרדכי יוגב: מטעם הרשות, מטעם מי שמכונה אצלם ראש ממשלה, ראמי חמדאללה, מנוהל משרד להשתלטות על שטחי c ויש לי אחראים.

מרדכי יוגב: התופעה הזו היא אסטרטגית.

מרדכי יוגב: היא תחת חשיבה אסטרטגי של הרשות הפלסטינית להשתלט על שטחי c ולמעשה להפר בהם את השליטה הישראלית.

מרדכי יוגב: אתה ישיבה הקודמת לפני כאר

מרדכי יוגב: בעה חודשים פתחתי בשאלה מי שולט בעצם בשטחי c, האם זו מערכת הביטחון שלה הסמכות והאחריות באמצעות מפקד פיקוד המרכז, מתאם הפעולות בשטחים, המינהל האזרחי או שמה זו הרשות הפלסטינית שעושה שם כבתוך שלה ושולטת בשטח עם אכיפה שאומנם בושרנו פה על אכיפה כלשהי, אבל עדיין ביחס בין מה שעושה הרשות הפלסטינית באמצעיה הרבים שהיא מגייסת – התוודענו פה גם למאות המיליונים – לפעילות בשטחי c.

מרדכי יוגב: הפיקוח והאכיפה והעשייה הם, איך להגיד בביטוי שלי, הם במידה מסוימת אוזלת יש של ממשלת ישראל.

מרדכי יוגב: לא בהכרח של מערכת הביטחון כי אני חושב שגם ממשלת ישראל לא קבעה לעצמה עוד את הדירקטיבה מה היא רוצה משטחי יהודה ושומרון בכלל ומה היא רוצה משטחי c בפרט.

מרדכי יוגב: שאלנו את נציג המל"ל פה בתחילת השבוע.

מרדכי יוגב: תשובתו הייתה: יציבות בשטחי יו"ש.

מרדכי יוגב: יציבות בשטחי יו"ש זה ביטוי כללי מדי שלא מעיד על חשיבה מעמיקה יותר על מהו האינטרס הישראלי מעבר לכך.

מרדכי יוגב: מטרת הישיבה – בזה אני אסיים את הפתיחה – היא להעמיק גם במידע על התופעה.

מרדכי יוגב: קודם שמענו מעט, אולי מעט מדי, מנציגי מודיעין פיקוד המרכז, על תופעת ההשתלטות האסטרטגית בשטחי c ולשמוע עד מקום שירצו פה נציגי הצבא ומשרד הביטחון ואחרים להשמיע על תוכניות העבודה של המערכת, גם של משרדי ממשלה שאינם פה: משרד החוץ איננו פה היום בגלל איזושהי בעיה בין הוועדה, לא רק הוועדה שלנו, עקב איזושהי – לא חשוב כרגע, לא נפרט.

מרדכי יוגב: מסיבותיו שלו.

מרדכי יוגב: מה עושים ומהן תוכניות העבודה שמתבטאות בתקציב, בכוח אדם ובלוח זמנים, כדי לקיים את המשילות על שטחי c.

מרדכי יוגב: זה הביטוי שפה תיקנו.

מרדכי יוגב: אפשר לומר לא המערכה על שטחי c שזה משהו להתנהל, אלא את המשילות על שטחי c שזה משהו עם מטרה.

מרדכי יוגב: אשמח שקובי, כהיררכיה הגבוהה פה, עוזר שר הביטחון, תפתח ואחרי זה, אם המינהל ירצה לומר משהו והרשויות הסמוכות.

מרדכי יוגב: אחרי זה נשמע את האנשים שביקשו גם הם את הישיבה כנציגי הציבור.

קובי אלירז: בוקר טוב לכולם.

קובי אלירז: ישנו גם בישיבה סגורה.

קובי אלירז: בסך הכול אנחנו מודעים ומכירים את המצב בשטח.

קובי אלירז: אני יכול להביא את הדוגמה של הכפר או המקבץ המכינה חאן אל אחמר שלצערנו הרב הרשות הפלסטינית לקחה עליו אחריות מלאה.

קובי אלירז: אני חושב שאילולא כך היינו יכולים להגיע כבר לאיזשהו סיכום עם הבדואים שם.

קובי אלירז: אכן הרשות פועלת בכל מיני מישורים במכלול השטח, בין היתר גם בשטח c.

קובי אלירז: הצגנו פה כל מיני אמצעים שאנחנו מבצעים ועושים.

קובי אלירז: כידוע לכם, חלק מהפתרונות שלנו – ואנחנו מנסים להיות יצירתיים מאוד – גם נתקפים בבג"ץ גם אם רצינו לעשות צווי תיחום וגם הצו של אכיפה בבניית בטון, לא רק בבניית יבילים.

קובי אלירז: הצו של בניית יבילים, צו שינוע יבילים לשעת ראייה וכדומה, לנו מאוד עם הפלסטינים, בעיקר עצר את הבנייה שלהם, את הקיבוע של הבדואים או את הקיבוע בכלל של חקלאים.

קובי אלירז: בעיקר ב-E1 וגם בדרום הר חברון אנחנו רואים שזה עצר את המגמה של בנייה בשיטה הזאת.

קובי אלירז: הנושא של בנייה קונבנציונלית אצל הפלסטינים הוא אכן יותר בעייתי.

קובי אלירז: אנחנו נתקלים במאות עתירות כנגד שפלסטינים מגישים כנגד האכיפה, ההריסה, של הבתים שלהם.

קובי אלירז: לטובת זה ניסינו לשכלל ולהסתכל כמה צעדים קדימה.

קובי אלירז: בין היתר, אני אומר גם בזהירות שהיה טוב אם היינו מאשרים גם בחלק מהמקומות תוכניות פלסטיניות בשטח c, במיוחד במקומות שהם ממילא כבר מעובדים או צמודי דופן לשטחי a ו-b.

קובי אלירז: כרגע אנחנו לא מאשרים.

קובי אלירז: ברמה מסוימת, כשהכול אסור – הכול מותר.

קובי אלירז: גם בית המשפט העליון מקניט אותנו על זה ומתקשה לתת לנו גב בהריסה ככל שהעתירה מתקדמת.

קובי אלירז: מתקשה לתת לנו גב בהריסת בב"ח כי הוא גם שואל אותנו כמה תוכניות אישרתם בסביבה או באזור בעת האחרונה וכשהתשובה שלנו לא מספקת, אז גם לא מקבלים מספיק גב מבית המשפט.

קובי אלירז: אנחנו חושבים שצריך לתכלל גם את זה.

קובי אלירז: אנחנו מודעים לעניין.

קובי אלירז: אני חושב שהוצגו פה לוועדה בדיון הסגיר כל מיני כלים, כולל תוכנית מסודרת.

קובי אלירז: אין מה להרחיב, אני מכיר את סך כל החומר ומכיר גם את המצגות.

קובי אלירז: אני רואה פה דוח חדש של תנועת רגבים.

קובי אלירז: כל מערכת הביטחון, המינהל האזרחי, פיקוד מרכז, מתפ"ש מסונכרנים על האירוע הזה.

קובי אלירז: אני יכול להגיד בסיפה של דבריי שכשאנחנו בודקים בסוף את הצורך המבצעי או הצורך האכיפתי למול המשאבים שיש לנו וכוח האדם, אנחנו מגלים שאנחנו בפער לא קטן.

קובי אלירז: זו סוגיה שעולה פה מעת לעת בכל מיני וריאציות, גם בנושא ההסדרה וגם בנושא השירות וגם בנושא האכיפה כפי זה עולה היום.

קובי אלירז: המינהל האזרחי נמצא היום בתת-תקנים לעומת האוכלוסייה שגדלה, גם הישראלית וגם הפלסטינית.

קובי אלירז: בסוף, כשצריך לנהל שטח כזה גדול, פתוח – אני מדבר על 3.5 מיליון דונם – שיש בו גם התיישבות ישראלית מבוססת וגדולה וגם מקבצים או כפרים פלסטיניים, דרך אגב, לא הרבה כפרים פלסטיניים, הם יחסית מיעוט, אבל הרבה מאוד מקבצים שחלקם הגדול לא חוקי, כדי לקחת על זה אחריות, בעיקר בשטח הפתוח, אנחנו צריכים כוח אדם הרבה יותר משמעותי.

קובי אלירז: אם אנחנו משווים את זה אפילו לישראל בה אין הרבה שטחים גליליים, מה שכן יש באיו"ש, אפרופו שטחים עם בעלי-בית, גם בתקנים של הסיירת הירוקה ורמ"י, אנחנו בתת-תקנים.

מרדכי יוגב: קובי, סלח לי, גם לזה צריכות להיות תשובות אסטרטגיות מעבר - - -

קובי אלירז: יש לנו תשובה אסטרטגית.

קובי אלירז: לכך גם עשינו עכשיו החלטת הצעת מחליטים שנותנת מענה.

קובי אלירז: בכל האירוע הזה חושב מאוד שאנחנו נדע גם לתת את המענה הזה בכוח אדם.

קובי אלירז: אנחנו מכירים את האירוע שמוצג כאן, כפי שגם הוצג לכם בישיבה קודם, ופועלים בזה.

קובי אלירז: אני מקווה מאוד שגם נצליח להביא תקנים וגם משאבים וגם טכנולוגיה.

קובי אלירז: זה הוצג פה קודם בישיבה, ולהוביל את זה כך שנוכל לשלוט, למשול, בשטח בצורה הרבה יותר אפקטיבית.

קובי אלירז: אנחנו מודעים ושר הביטחון מודע לזה.

קובי אלירז: הוא מנהל על זה ישיבות מעקב תכופות באמצעות כל הגורמים של מערכת הביטחון.

מרדכי יוגב: את רוצה להוסיף, מלי?

סא"ל מלי מאירי: אחרי - - -

מרדכי יוגב: מישהו מהגורמים הרשמיים שהיו בוועדה הקודמת רוצה להוסיף עוד משהו לפני שנשמע אחרים?

מרדכי יוגב: אני מציע שנתחיל בדוח של רגבים.

מרדכי יוגב: אני אומר פה שחבריי מהנהלת הוועדה יודעים זאת מזמן.

מרדכי יוגב: פעמיים הופיע פה פולי מרדכי לפני שנתיים ושלוש.

מרדכי יוגב: אז יצרתי התנגשות חזיתית מסוימת עם חברת כנסת מסוימת שלא אזכיר את שמה פה ואני אומר לכם ואני אומר גם לחבריי וגם לאנשי מערכת הביטחון, קובי, ששיתוף הפעולה עם גורמים אזרחיים – הדוגמה הכי מובהקת שלי היא שלקח כמה ימים עד שהסכימו לצרף את בתי הספר שדה, בעיקר כפר עציון, למחפשים אחרי הילדים ב"שובו אחים" – ולהבין שבתוך הגורמים האזרחיים יש לפעמים גורמי מעגל שלישי – כמו שאת כביש 6 לב לבייב עשה ולא מדינת ישראל אבל הוא משרת את כולנו – לשתף איתם פעולה.

מרדכי יוגב: מודיעין פיקוד מרכז, לא משנה מה מידת המודיעין שלו וכמה הוא יודע לתת.

מרדכי יוגב: התרשמתי בחצי השנה האחרונה, בשנה האחרונה, שהנושא לא היה – עבדו על בב"ח בב"ח, וההבנה שזה אסטרטגי היא בת שנה בערך, שנה ומשהו.

מרדכי יוגב: ההתרשמות שלי הייתה שאם אנחנו רואים פה, לעומת מצגת אחרת, פתחתי פה דף באקראי, רואים מפת רישום ומיפוי – זה סיפור אחר.

מרדכי יוגב: נתתי לרגבים לדבר לפני פולי.

מרדכי יוגב: לפולי אמרתי מהצד בחיוך שגם בפקודה צבאית הקמ"ן מדבר לפני המפקד.

מרדכי יוגב: הקמ"ן ידבר ואתה אחרי זה כמפקד תגיב.

קובי אלירז: לא הקמ"ן שלו, אבל בסדר.

מרדכי יוגב: לא הקמ"ן שלו, אבל הקמ"ן שנותן נתונים פי כמה יותר ממערכת – תגייסו אותם.

מרדכי יוגב: בקיצור, תגייסו אודם למילואים ותקבלו את זה בתור חומרים של המערכת.

קובי אלירז: יש לנו גם מל"מ.

קובי אלירז: אנחנו מכירים את הנתונים ויש לנו גם ימ"מ לטובת רגבים, אולי נשקול את העניין.

קובי אלירז: לא אמרתי, אבל אני רוצה להוסיף שאנחנו רואים עלייה תלולה בנושא העתירות הפלסטיניות כנגד הריסה, כפי שאמרתי.

קובי אלירז: אנחנו מדברים על מאות עתירות שממומנות על ידי ארגונים בין לאומיים בכסף זר.

קובי אלירז: זו תופעה גדולה.

קובי אלירז: להתמודד עם מאות עתירות ולהיות אפקטיבי בעתירות האלה ואת כל ה-database של כל אחד מהם.

קובי אלירז: לא רק על הצו דיברתי, אני מדבר גם על העתירות.

קובי אלירז: הצו אמור לפתור את העתירה לפני שהיא מגיעה.

קובי אלירז: כרגע יש מאות עתירות שמוגשות בצורה שיטתית כנגד כל הריסת בב"ח פלסטיני.

מרדכי יוגב: גם בזה יכול להיות שצריך משהו מערכתי שאני לא יודע לתרגם אותו אבל בוודאי שגם לזה אפשר לגייס למילואים אנשים.

מרדכי יוגב: רגבים, בזריזות.

מרדכי יוגב: אם לא, ניתן לאחרים לדבר.

מרדכי יוגב: מי שרוצה לדבר שיעביר את שמו ויציין שהוא רוצה לדבר, חוץ מראשי המועצות.

מאיר דויטש: בוקר טוב.

מאיר דויטש: דבר ראשון, אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, על סדרת הדיונים בנושא הזה.

מאיר דויטש: בהחלט זה נושא אסטרטגי מבחינת מדינת ישראל.

מאיר דויטש: ברשותך, אני אציג את מה שהאיחוד האירופאי בעצמו מציג, יצא בקמפיין השבוע על הנושא הזה, על ההשתלטות החקלאית שהוא מבצע בשטחי c.

מאיר דויטש: ברשותך, אני אציג חלק קצר מהסרטון.

מאיר דויטש: הכתוביות הן כתוביות שרגבים תרגמו.

מרדכי יוגב: זה לא חומר חדש שאתה מציג.

מאיר דויטש: לא.

מאיר דויטש: זה ממש השבוע.

מאיר דויטש: חדש לחלוטין.

מאיר דויטש: אנחנו רואים שהאיחוד האירופאי מודה בעצמו שיש פה מטרות מדיניות של קידום פתרון שתי המדינות.

מאיר דויטש: מבחינתם, זה הפתרון שצריך להיות.

מאיר דויטש: הם פועלים בשטח.

מאיר דויטש: פעם, כשהייתי בקורס קצינים, לימדו אותי שכשמדינה מנסה להשיג מטרות מדיניות בשטח של מדינה אחרת, קוראים לזה – השתמשו במושגים כמו מלחמה, כאשר יש ישות מדינית אחת שמקדמת את מטרותיה בשטח שנמצא תחת אחריות מלאה של מדינה אחרת.

מאיר דויטש: מבחינת מודיעין, זו תמונה שצולמה אתמול בשטח שנמצא בין גוש עציון לחברון.

מאיר דויטש: ראיתם "באגר" אחד שפורץ שם דרכים.

מאיר דויטש: למטה זה הרכב של הוועדות החקלאיות, רכב ששייך לרשות הפלסטינית.

מאיר דויטש: פה למעלה רואים עוד שני "באגרים" שיתחילו לבנות את הטראסות.

מאיר דויטש: בהמשך הדרך תראו עוד כמה משאיות של עבודות חקלאיות.

מאיר דויטש: כל העבודות האלה מתבצעות – במפה זה גוש עציון, כרמי צור פה – מדובר על כביש חוצה יהודה.

מאיר דויטש: אלה פריצות דרכים, אלה עבודות חקלאיות.

מאיר דויטש: בריחת מים גדולה מאוד.

מאיר דויטש: זו המשמעות של מה שקורה בשטח.

ישי חמו: אני רכז יו"ש בתנועת רגבים.

ישי חמו: הדוח נמצא מולכם.

ישי חמו: נעשה סיכום קצר מאוד של המסקנות שלו ונתונים מרכזיים.

ישי חמו: קודם כל, זה המיפוי של כלל העבודות שהצלחנו למפות.

ישי חמו: חילקנו אותן לפריצות דרכים, שיקום מעיינות והקמת בריכות מים, עיבוד קרקעות והקמת טראסות.

ישי חמו: אפשר לראות פה בצורה ברורה את הנקודות המרכזיות שבהן מתמקדות העבודות האלה.

ישי חמו: תוכלו לעיין בזה בניחותא אחר כך בדוחות שנמצאים אצלכם.

ישי חמו: זה סיכום מספרי בדונמים.

ישי חמו: גם הוא מופיע כמובן בדוח.

ישי חמו: משנת 2013 עד שנת 2017 כל הנתונים נלקחים מתוך הדוחות השנתיים של UAWC – איגוד הוועדות החקלאיות.

ישי חמו: אפשר ממש לראות את החלוקה לקטגוריות: טיהור ושיקום קרקע, הכשרות דרכים חקלאיות לפי קילומטרים וכולי.

מרדכי יוגב: תחזור על המשפט שאמרת לגבי השנים מ-2013 עד 2017.

ישי חמו: הסיכום הזה נלקח מתוך הדיווחים של UAWC– איגוד הוועדות החקלאיות.

מרדכי יוגב: אני רואה את זה כבר בשקף.

ישי חמו: זה מחולק.

ישי חמו: עשינו פה חלוקה לפי שנים וקטגוריות.

מאיר דויטש: המלצות.

מאיר דויטש: הכלים שקיימים כיום, קובי דיבר על זה, לא מספיקים כדי להתמודד עם מהלך אסטרטגי של ישות מדינית זרה, גם של האיחוד האירופאי יחד עם הרשות הפלסטינית.

מאיר דויטש: המדינה, בראש ובראשונה ממשלת ישראל, צריכה לקבל החלטה שהנושא הזה עומד בראש סדר העדיפויות לגורמי האכיפה בשטח הזה.

מאיר דויטש: אני שמח מאוד לשמוע שנציג שר הביטחון הודיע שיש הצעת מחליטים מוכנה.

מאיר דויטש: לא ראיתי אותה, אז אני לא יכול לתת את דעתי עליה, אבל בהחלט זה הצעד הראשון.

מאיר דויטש: ממשלת ישראל צריכה לקבל החלטה שיש פה מהלך שהגורמים בשטח חייבים לעצור.

מאיר דויטש: פועל יוצא מזה הוא שינוי סדרי עדיפויות האכיפה.

מאיר דויטש: כיום, לפי סדרי העדיפויות שקיבלנו מהמינהל האזרחי, הנושא של השתלטות חקלאית נמצא בתחתית סדר העדיפויות ולכן גם פעילות האכיפה בנושא היא בהתאם.

מאיר דויטש: צריך להעלות את זה לראש סדיר העדיפויות על כל המשתמע מכך.

מאיר דויטש: יש פה, כמו שאמרנו, התערבות מדינית זרה.

מאיר דויטש: אין שום סיבה שגורמי הביטחון הטובים ביותר, כולל השב"כ והמוסד, לא יהיו פעילים בלהבין איפה ההשתלטות הזאת מתבצעת ולהפעיל בהתאם את גורמי האכיפה כדי לעצור ולמנוע.

מאיר דויטש: לא צריך את רכזי השטח של רגבים.

מאיר דויטש: בשעה זו פועלים שישה באגרים באזור שנמצא צמוד לכביש חוצה יהודה.

מאיר דויטש: גורמי המודיעין יכולים בנקל – לא צריך לפרט – לדעת איפה זה קורה.

מאיר דויטש: שמירת קרקעות, קובי נגע גם בזה.

מאיר דויטש: להקים יחידה לשמירה על שטחים פתוחים בשטחי c כדוגמת הסיירת הירוקה.

מאיר דויטש: יש פה נושא של התמחות.

מאיר דויטש: ממשלת ישראל הבינה כבר לפני כ-20 שנה בהקמת הסיירת הירוקה שיש התמחות בהבנת מי הבעלים של הקרקע, להבין מיהם הגורמים השונים שפועלים בשטח ושזה שונה מאכיפת חוקי תכנון ובנייה.

מאיר דויטש: לכן נכון להקים יחידה כדוגמת הסיירת הירוקה לשמירה על שטחים פתוחים.

מאיר דויטש: פעילות משפטית – הגבלת הפעילות של הוועדות החקלאיות, ישות מדינית זרה שפועלת בשטח c.

מאיר דויטש: סיום תהליך הסקר בשטחי c – כמובן שיש פה חלטה מדינית שצריכה להתקבל כדי שתהליך הסקר יסתיים.

מאיר דויטש: כמובן שזה גם משפיע על הסד"כ של אנשים שעוסקים בתחום הזה של קידום תהליך הסקר.

מאיר דויטש: רוב ההשתלטות החקלאית מתבצעת על אדמות סקר במטרה לקבוע עובדות בשטח ולייתר את תהליך הסקר.

מאיר דויטש: פעילות מדינית – משרד החוץ לא נמצא פה, אבל יש פה עבירה על הדין הבין-לאומי.

מאיר דויטש: ההתערבות הגסה של האיחוד האירופי נוגדת גם את אמנת האיחוד האירופי, גם את הסכמי אוסלו – הם צד שלישי להסכמי אוסלו.

מאיר דויטש: יש פה מהלך לא חוקי מבחינת הדין הבין-לאומי ומדינת ישראל שותקת.

מאיר דויטש: מדינת ישראל לא עושה דבר במישור הדיפלומטי הבין-לאומי.

מאיר דויטש: שמעתי שהרשות הפלסטינית פנתה לבית הדין הבין-לאומי בהאג, אני חושב שזה נכון שגם ממשלת ישראל תשקול נקיטה במהלך משפטי נגד האיחוד האירופי שמבצע מהלכים לא חוקיים בשטחי c.

מאיר דויטש: כמובן, לאחר שמנענו את הפעילות הלא חוקית הזאת ועצרנו אותה, צריך כמובן לשקם את השטח, את כל הפגיעה האנושה בשטחים הפתוחים בשטחי c.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: עכשיו ראשי המועצות.

מרדכי יוגב: אבי, אתה רוצה להוסיף?

אבי רואה: יש פה תמונה ברורה של תהליך שקורה וחבל שהמדיניות איננה ברורה.

אבי רואה: איפה שיש ואקום – אין ואקום.

אבי רואה: כלומר, אנחנו ברשות, בדברים שנעשים בתוך המרחב המוניציפלי שלנו, אין לנו סמכות לבצע שום דבר חוץ מלהעביר מידע על פעולות כאלה ואחרות.

אבי רואה: אני חושב שצריכה לצאת אמירה ברורה.

אבי רואה: גם מה שאמר עוזר שר הביטחון, שאם ישנן אוכלוסיות ערביות פלסטיניות שצריך להסדיר להן מקום אחר, אז כדאי לעשות את זה בצורה מסודרת ולא בצורה שכל אחד משתלט איפה שהוא יכול.

אבי רואה: זה יהיה טוב לכולם גם מבחינת האכיפה, גם מבחינת האפשרות אחר כך לבקר את מה שנעשה.

אבי רואה: זה שמאפשרים פעולה עם כוח אדם מאוד מצומצם ומוגבל, עם קביעת סדרי עדיפויות כאלה ואחרים, עם קביעת מכסות של בב"חים שאפשר להוציא או כדאי להוציא במהלך תקופה מסוימת להתפשטות הערבית – הדברים האלה באים לידי ביטוי בכל מה שקורה וחבל שכך.

אבי רואה: בסוף המחיר שהממשלה, המדינה, תצטרך לשלם יהיה הרבה יותר גבוה.

אבי רואה: אני עושה השוואה בין האכיפה עלינו, ההקפדה עלינו לבין האכיפה הזו.

אבי רואה: על פי התחושה שלי יש יותר אכיפה על דברים שאנחנו עושים או מזיזים גם בתחום המושב שלנו מאשר על דברים הרבה יותר חמורים שנעשים בשטחי סקר ובאדמות מדינה וכן הלאה.

אבי רואה: כדאי לקבוע בעניין הזה סדרי עדיפויות, זה יהיה לטובת כולם, לדעתי.

מרדכי יוגב: תודה רבה.

מרדכי יוגב: ראש מועצת הר חברון, יוחאי דמרי.

יוחאי דמרי: תודה.

יוחאי דמרי: לפני שאני מעלה פה מצגת אני רוצה לומר שני דברים.

יוחאי דמרי: אחד, מאוד עצוב ומאוד חמור, הדוח של רגבים מבחינתי הוא דוח מזעזע.

יוחאי דמרי: אנחנו יכולים להמשיך לשבת בשקט ובעוד חמש שנים לא צריך בכלל לנהל שום משא ומתן.

יוחאי דמרי: המשא ומתן הוכרע: שטחי c יעברו להיות חלק מתוך שטחי aאו b.

יוחאי דמרי: רק פשוט לשבת ולהמשיך להתנהל באופן הזה.

יוחאי דמרי: הנקודה השנייה, צריך לדעת שמול מלחמה צריך להתנהל כמו במלחמה ולהשיב מלחמה שערה.

יוחאי דמרי: לא יכול להיות שמנגד יש שר לענייני התנחלויות ויש מיליוני דולרים שמושקעים במלחמה הזאת ואנחנו יושבים בקושי עם מלחמת מגננה של פקח פה, פקח שם, שמחלק דוחות.

יוחאי דמרי: השורה התחתונה צריכה להיות, מעבר להמלצות שאמרו רגבים, שמבחינתי אני חותם על כולן.

יוחאי דמרי: ההמלצה העיקרית שצריכה להיות היא להגדיר לאחד מהשרים במדינת ישראל שזו המשימה שלו, שר לענייני התנחלויות, שר לענייני שמירה על שטחי c.

יוחאי דמרי: לא במסגרת שלעיסוקים נוספים כאלה ואחרים אלא להקצות לזה משאבים ולנהל בעניין הזה מלחמה שערה עם כל המשמעות של העניין, אחרת המשאב הכי חשוב, אנחנו מאבדים אותו.

יוחאי דמרי: אנחנו כורתים את הענף שעליו אנחנו יושבים.

יוחאי דמרי: זה לא מסובך לגמור את העניין הזה, זה לא מסובך לעצור.

יוחאי דמרי: מדובר פה על שטחי c, אדמות מדינה, אדמות סקר.

יוחאי דמרי: הכול פה פשוט.

יוחאי דמרי: זה מרתיח אותי משום שמשפחת דויטש, מרדכי דויטש, נשלו אותו מאדמתו שחרש, זרע, שתל.

יוחאי דמרי: משפחה עם 10 ילדים, בגלל מה?

יוחאי דמרי: מכיוון שלא הוגדר השטח שעליו הוא נמצא.

יוחאי דמרי: כל השנים הוא היה שם.

יוחאי דמרי: עד היום הוא לא קיבל שום שטח ממול.

יוחאי דמרי: והנה, באדמות חקלאיות פלסטיניות, הכול אפשר לעשות.

יוחאי דמרי: למה?

יוחאי דמרי: אני רוצה בקצרה להציג מצגת.

יוחאי דמרי: אנחנו הולכים לראות פה נקודה אחת על שטח מאוד מצומצם:

יוחאי דמרי: חירבת קוואוויס שנמצאת בדרום הר חברון, במזרח הר חברון.

יוחאי דמרי: את החשיבות האסטרטגית אתם יכולים לראות, אני מדבר איתכם על מרחקים של בין 15 ל-30 קילומטר ליישובים מרכזיים.

יוחאי דמרי: מדובר פה על שטח שכל כולו מופר לחלוטין כיום.

יוחאי דמרי: שטח שרק לפני מספר שנים היה חלק ממדבר יהודה והיום הוא מייצר רצף בין הרשות הפלסטינית לפזורה הבדואית.

יוחאי דמרי: אפשר לראות פה רשימה חלקית של בב"חים.

יוחאי דמרי: אני מראה השוואה בין 2016 ל-2018.

יוחאי דמרי: הנקודות האדומות משמאל, אפשר לראות שמדובר בעצם שתוך שנתיים הוקמו למעלה מ-60 יחידות כאלה ואין פוצה פה ומצפצף.

שמואל לטקו: גם ב-2016 הייתה בנייה שם.

יוחאי דמרי: מ-2016 עד 2018.

שמואל לטקו: אני אומר שבשנת 2016 המבנים קיימים, אם אני רואה טוב.

יוחאי דמרי: תסתכל על הנקודות האדומות בצד שמאל.

שמואל לטקו: זאת התוספת.

יוחאי דמרי: כל מה שאנחנו רואים פה משמאל, זאת התוספת.

יוחאי דמרי: המבנים קיימים, אבל מה שיש באדום הוא התוספת.

יוחאי דמרי: ההשתלטות הזאת, כמו שאתם רואים, כוללת הדרכים וכוללת כל מה שאנחנו רואים פה.

יוחאי דמרי: חברי'ה, אנחנו מאבדים את הארץ שלנו, מאבדים את המדינה שלנו ואנחנו מאבדים את מדבר יהודה.

יוחאי דמרי: פה אפשר לראות את הכביש שחוצה, אתם רואים את הדרך הלבנה, זה מגיע מיאטה עד ערד.

יוחאי דמרי: דרך לבנה אחת מיאטה עד ערד.

יוחאי דמרי: אפשר לשתות כוס קפה, אפשר לחזור, אפשר לעשות הכול.

יוחאי דמרי: זאת התמונה.

יוחאי דמרי: תמונה עצובה.

יוחאי דמרי: חשוב לעשות את הדברים עכשיו, לא מחר בבוקר.

יוחאי דמרי: תודה רבה.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: גורמים נוספים שרוצים להתייחס התייחסות קצרה של דקה?

 << אורח >> ערן בן ארי: אני רוצה להתייחס, אדוני היושב-ראש, לדברים שאמרת בתחילת הישיבה.

 << אורח >> ערן בן ארי: אני חושב שזו הנקודה העיקרית שצריך לתת עליה את הדעת.

 << אורח >> ערן בן ארי: כשאמרת שנציגי המערכת אומרים שמה שחשוב כרגע זה לשמור על יציבות, המשמעות של זה היא להמשיך לתת למגמות שאנחנו רואים להמשיך.

 << אורח >> ערן בן ארי: אי אפשר להמשיך לדבר במושגים של יציבות ולאבד את הקרקע במהירות הזאת.

 << אורח >> ערן בן ארי: זה גרוע גם למי שמבקשים להגיע להסכם וגם למי שלא מבקשים להגיע להסכם.

 << אורח >> ערן בן ארי: הדרך הזאת, אם היא נמשכת כמו שהיא נמשכת, אנחנו מאבדים את שטחי c.

 << אורח >> ערן בן ארי: צריך להחליט, גם אם זה עולה בפגיעה מסוימת ביציבות וגם אם זה עולה במחיר של העלאת המתיחות מול הרשות הפלסטינית.

 << אורח >> ערן בן ארי: צריך לייצר פה עבודה אסטרטגית מהירה כדי לשנות את המגמה שהיא מגמה אוד מסוכנת.

 << אורח >> ערן בן ארי: באופן קונקרטי, שני דברים מעבר למה שנאמר פה, כדי לא להוסיף.

 << אורח >> ערן בן ארי: צריך לקדם את התכנון לאותם מקבצים שאנחנו חושבים שלא יכולים המשיך להישאר איפה שהם נמצאים כרגע.

 << אורח >> ערן בן ארי: בשביל זה צריך להגדיר מיהם בדיוק תושבי שטח c שלהם אנחנו רוצים למצוא פתרון.

 << אורח >> ערן בן ארי: אנחנו לא רוצים למצוא פתרון בשטחי c, לא באדמות מדינה ולא מחוץ לאדמות מדינה, לתושבי שטחי aו-b.

 << אורח >> ערן בן ארי: אבל צריך למצוא לתושבי שטח c ולקדם תכנון בטווח זמן מהיר כדי שניתן יהיה לקדם מימוש של צווי הריסה ולשכנע את בית המשפט או כל רשות אחרת וגם מבחינה מדינית שאנחנו מתכוונים גם לתת פתרונות כמו במקרה הבוחן של חאן אל אחמר:

 << אורח >> ערן בן ארי: אם לא היו מציבים פתרון בתוכנית ג'יהלין מערבית, לא היה אפשר לממש את ההריסה שבית משפט אישר אותה.

 << אורח >> ערן בן ארי: בעניין טיפול בעתירות – להבנתנו, אפשר לייצר טיפול הרבה יותר יעיל במאות העתירות שמציפות את בתי המשפט, אם זה בג"ץ ואם זה בית משפט לעניינים מינהליים שעכשיו מעבירים אליו את הסמכות, תוך שימוש בעילות סף ותוך מתן מענה לעתירות.

 << אורח >> ערן בן ארי: עתירות פשוט לא מקבלות מענה היום.

 << אורח >> ערן בן ארי: בכך לעזור לכוחות בשטח גם לממש את הצווים שהם מוציאים.

 << אורח >> ערן בן ארי: צריך לתת את הדעת איך לייעל את האבק המשפטי.

 << אורח >> ערן בן ארי: תודה.

מרדכי יוגב: מי מהנציגים השונים רוצה לדבר?

מרדכי יוגב: כן, מרקו.

מרקו בן שבת: אני רוצה להגיב כאן באופן כללי, גם לדבריו של יוחאי וגם של אבי וגם לרגבים.

מרקו בן שבת: אחד, אפשר לצייר פה תמיד תמונה שהכול פה באובדן שליטה מוחלט, אין ואין דיין.

מרקו בן שבת: אז תלוי באילו משקפיים, באילו זהויות שמים על הראש.

מרקו בן שבת: אני לא מסכים עם ההצגה של הדברים פה.

מרקו בן שבת: אני מסכים שיש בעיה, אני מסכים שיש בעיות שצריך לטפל בהן יותר ביעילות.

מרקו בן שבת: אני לא מסכים לתמונה שהוצגה פה.

מרקו בן שבת: העובדות בשטח גם מוכיחות אחרת.

מרקו בן שבת: דבר שני, צריך לזכור – אני אתן שתי דוגמאות לפני שאתייחס לנתונים של רגבים.

מרקו בן שבת: יחידת הפיקוח ביצעה מתחילת השנה ועד היום 445 תפיסות כלים בכלל יהודה ושומרון.

מרקו בן שבת: זה יכול להיות "באגר", זו יכול להיות מיכלית, זו יכולה להיות מכונת קידוח.

מרקו בן שבת: 216, כמעט 50%, רק בגזרת חברון.

מרקו בן שבת: זאת אומרת, כל יהודה ושומרון מג'נין, טול כרם, שכם בואכה הבקעה ובית לחם, 50% מהתפיסות שבוצעו במהלך 2018, בוצעו בגזרת חברון – זה פחות או יותר מקריית ארבע ודרומה.

מרקו בן שבת: יחידת הפיקוח ביצעה מתחילת השנה 75 תפיסות של יבילים - - -

מרדכי יוגב: רגע.

מרדכי יוגב: בתפיסות הללו של הכלים, צו החילוט חל עליהם?

מרקו בן שבת: לא, לא.

מרדכי יוגב: אז אתה תופס ומשחרר והם חוזרים לשטח.

מרקו בן שבת: יש כאלה שאני משחרר אחרי יומיים ויש כאלה שאני משחרר אחרי שבוע.

מרקו בן שבת: תלוי אם הם עומדים - - -

סא"ל מלי מאירי: יש נוהל מסודר.

סא"ל מלי מאירי: הם צריכים לשלם את ההוצאות.

מרדכי יוגב: ה"באגרים" של הקבלן מסעיר ממשיכים לעבוד בנחל ממשיכים לעבוד בנחל דרגות.

מרקו בן שבת: אמרת את זה בפעם האחרונה.

מרקו בן שבת: צריך לזכור שמדובר – אני לא מזלזל במה שהולך בנחל דרגות, אבל מתוך 150 מוקדי חציבה שהיו שם לפני שלוש שנים, להערכתי נותרו בקושי 10% אולי 15% פעילים ואנחנו עם יד עליהם.

מרקו בן שבת: צריך לזכור שללכת לעשות היום מבצע בשמורה בנחל דרגה או בנחל ערוגות, זה משהו כמו פלוגה עם שלושה-ארבעה-חמישה אנשים שלי, כל היום בשטח.

מרקו בן שבת: זה שמונה-תשע-עשר שעות.

מרקו בן שבת: אני לא מזלזל בזה, אבל צריך לזכור שנעשית פה פעולה.

מרקו בן שבת: וההרתעה קיימת - - -

מרדכי יוגב: אבל אם ה"באגרים" האלה יישרו בבית אל ולא יחזרו לקבלן בסעיר כעבור יומיים, אז נגמר האירוע.

מרקו בן שבת: אם תהיה חקיקה כזאת, נפעל.

מרדכי יוגב: "באגר" עולה שני מיליון.

מרקו בן שבת: עדיין לא מדובר פה באיזושהי פעולה משפטית אלא פעולה שהתכלית המשפטית שלה היא מניעתית.

מרדכי יוגב: אז זו לא מערכה.

מרדכי יוגב: זה מה שאנחנו מנסים להסביר.

מרדכי יוגב: זו אכיפה.

מרקו בן שבת: אנחנו מתייחסים לסוגיה הזאת כמערכה במלוא מובן - - -

מרדכי יוגב: אבל בכלים של אכיפה, כפי שנאמר פה.

מרדכי יוגב: אמר ראש מועצת הר חברון.

מרקו בן שבת: אבל נתנו דוגמאות של הצו בדבר שינוע יבילים שהוכיח את עצמו ב- .E1במרחב מעלה אדומים, מפברואר 2016 עד היום – יושבים פה האנשים הנכבדים – בואו תצביעו על כמה קרווילות שהוקמו ולא טופלו.

מרקו בן שבת: עד 2016 הוקמו מאות קרווילות.

מרקו בן שבת: מ-2016 אין כמעט קרווילה במרחב מעלה אדומים - - -

מאיר דויטש: ברשותך, זה נכון, אבל בתור מערכת הביטחון צריך להיערך למלחמה של מחר.

מאיר דויטש: להיום, לא לאתמול.

מאיר דויטש: נכון, הקרב של אתמול נגמר.

מרקו בן שבת: אני לא מקבל את כל מה שאתם אומרים.

מרקו בן שבת: לא יכול להיות, למשל, שאתה מציג פה תאי שטח שאת חלקם אני מכיר, שהם אדמות פרטיות וככל שמקימים שם טראסות חקלאיות, לי אין שום בעיה שפלסטיני יגדר את השטח שלו.

מרקו בן שבת: אין עם זה שום בעיה.

מאיר דויטש: ובאדמת סקר?

מרקו בן שבת: הבעיה היא שהקשב שלכם הולך למקומות האלה ולטעמי הוא לא צריך להיות שם.

מרקו בן שבת: המערכה נמצאת במקומות האסטרטגיים, בשטחים הפתוחים שהם אדמות מדינה ולא להביא דוגמאות פה על אדמות פרטיות של פלסטינים שהם מפתחים אותן.

מאיר דויטש: דווקא העבודות האלה - - -

מרקו בן שבת: לא כולן, לא כולן - - -

מרדכי יוגב: לא לנהל פה כרגע דיון.

מרקו בן שבת: חלק מהדברים גם הוצגו פה בדיון הקודם ולפניו - - -

מאיר דויטש: זה לא הוצג כי זה עכשיו קורה - - -

מרדכי יוגב: מאיר, תן לו להגיב ולהתייחס.

מרקו בן שבת: בסוף צריך להיות פה גם טיפה הגונים.

מרקו בן שבת: יש פה אוכלוסייה שהיא לא תלושה מהמקום שלה.

מרקו בן שבת: יש פה מיליון אולי שני מיליון דונם שהם רשומים על שם פלסטינים ובבעלותם.

מרקו בן שבת: אין לי שום זכות, אלא אם כן יש שם בנייה בלתי חוקית ואז אני מטפל בה.

מרקו בן שבת: אבל כשפלסטיני לוקח שטח שהיה זרוע ועכשיו הוא נוטע כרם – מה לעשות, אין שום מניעה משפטית למנוע ממנו.

מאיר דויטש: אף אחד לא דורש את זה.

מאיר דויטש: אדוני היושב-ראש, מדובר פה על - - -

מרדכי יוגב: אתה מדבר על אדמות סקר.

מרדכי יוגב: אני יודע.

מרקו בן שבת: אני לא מדבר על אדמות סקר, סליחה.

מרקו בן שבת: על אדמות סקר אין ויכוח.

מאיר דויטש: זה לא קשור לאכיפה.

מאיר דויטש: זה קשור לרישום הקרקעות.

מאיר דויטש: תהליך הסקר צריך להתקדם, תהליך רישום הקרקעות צריך להתקדם כדי שתוכל לבוא ולהגיד: הנה, זו אדמה פרטית וזו אדמת מדינה.

סא"ל מלי מאירי: מאוד נשמח לקדם את תהליכי - - -

מאיר דויטש: יופי, אז בואו נקדם את זה ביחד.

מאיר דויטש: אני מקווה שהצעת המחליטים גם תדבר על קידום - - -

סא"ל מלי מאירי: בדיוק, היא מדברת על זה - - -

מרקו בן שבת: הנקודה האחרונה היא פלישה לאדמות מדינה ולא עיבוד חקלאי של אדמות פרטיות.

מרקו בן שבת: היום המערכה האמיתית שלנו, לטעמי אתם לא מכירים את רוב הפעולות שמתבצעות בשטח, למרות הדוח הנכבד שמבחינתי אני לוקח אותו ולומד ממנו מה שצריך ללמוד.

מרקו בן שבת: אבל המון פעולות אתם לא מכירים.

מרקו בן שבת: יש פריצות דרכים שאני אומר בוודאות שאתם לא מכירים.

מרקו בן שבת: ברמה האסטרטגית צריך לטפל בהן כדי לא לתת להן להתפתח.

מרדכי יוגב: אני הולך רגע לעצים.

מרדכי יוגב: בקעת הירדן, איך הם מגיעים למים ולכל הדברים הללו, כי הנושא הזה נושק לישיבות שנעשות פה בנושא המים, גניבות המים, באלו כמויות כי הכול מזין אחד את השני.

מרדכי יוגב: בקעת הירדן סבלה מחוסר מים כתוצאה מהשתלטות על קרקעות, כתוצאה מניצול המים ואי-חלוקת מים נכונה.

מרדכי יוגב: בשור התחתונה, האם גם שם הוחרמו משאבות או דברים אחרים?

מרקו בן שבת: רוב הקידוחים שקיימים היום בצפון בקעת הירדן ובטח בגזרת ג'נין, הם בשטחי a ו-b.

מרקו בן שבת: אמרתי את זה בדיון הסגור אבל אין לי בעיה להגיד את זה כאן, בדרום הר חברון - - -

מרדכי יוגב: איפה?

מרדכי יוגב: מרחב הברדלה הוא לא a ו-b.

מרקו בן שבת: במרחב הברדלה, אין קידוחים, יש גניבות המים מתשתיות שאמורות להוליך מים מהקידוח שמשרת ישראלים ופלסטינים, גם לשדמות מחולה ולמחולה וגם לברדלה ועין ביתא.

מרקו בן שבת: יש שם גניבות מים, אנחנו לא מתעלמים מהסוגיה הזאת.

מרדכי יוגב: לא מתעלמים, אבל מה אתה עושה?

מרקו בן שבת: אני לא מנסה לתת פה תמונה שאנחנו בשליטה - - -

מרדכי יוגב: אני שואל מה אתה עושה.

מרדכי יוגב: הבעיה קיימת - - -

מרקו בן שבת: אנחנו מחרימים תשתיות, היינו שם מחרימים תשתיות, מנתקים גניבות מים.

מרקו בן שבת: אבל בסוף, כדי לבוא ולתת מענה מאוד רציני, לנתק צינור חיבור - - -

מרדכי יוגב: מרקו, בגלל הזמן תסיים.

מרקו בן שבת: אני לא יודע אם יוחאי יודע, אבל היום בבוקר, לפנות בוקר, ביצענו פעולה במעבר מיתר.

מרקו בן שבת: דבר שמפריע לתושבים שלו מפה עד להודעה חדשה, הוא התלונן על זה גם אצל האלוף וגם אצלנו.

מרקו בן שבת: שלושה-ארבעה אנשים שלי, מהבוקר פעלו עד לפני שעה במעבר מיתר כדי שהמעבר הזה לא יהיה פקוק כל היום, כדי שאנשים לא יפתחו באסטות על הכביש.

מרקו בן שבת: אבל אלה דברים שלא באים פה לידי ביטוי.

מרקו בן שבת: בסוף, המשאב הוא מוגבל.

מרקו בן שבת: האתגר הכי גדול שלי הוא לראות שכוח האדם הולך - - -

יוחאי דמרי: מרקו, על זה בדיוק אנחנו מדברים - - -

מרדכי יוגב: יוחאי, הזמן לא מאפשר לנו.

מרדכי יוגב: זה ברור לי.

יוחאי דמרי: - - - בסופו של דבר, בשורה התחתונה, אם יש לי יותר מ-60 מבנים בשנתיים על קילומטר רבוע, אז זה בסדר שי לי גם צו הפסקת - - -

מרדכי יוגב: יוחאי, הזמן לא מאפשר לנו.

מרקו בן שבת: אתה יודע - - -

מרדכי יוגב: מרקו, מרקו, תעצור בבקשה.

מרדכי יוגב: תעצרו בבקשה.

מרדכי יוגב: אני רוצה לשמוע אם יש פה עכשיו עוד תשובות מערכתיות.

מרדכי יוגב: נתחיל במלי.

סא"ל מלי מאירי: אמנם הצגנו בדיון הסגור ואני לא אוכל לפרט את כל הדברים, אבל יש פה תוכנית עבודה סדורה שנעשית לטיפול בתופעות והתמודדות עם הבנייה הבלתי חוקית.

סא"ל מלי מאירי: לדוגמה, אתם מכירים כמה דברים שפורסמו כבר לציבור: הצו בדבר סילוק מבנים, צווי תיחום שאנחנו עושים עבור מקבצים פלסטינים כדי שיהיה לנו יותר קל לבצע את האכיפה.

סא"ל מלי מאירי: כל הדברים שאנחנו עושים נתקפים בבג"ץ.

סא"ל מלי מאירי: אנחנו מתמודדים עם זה שם.

סא"ל מלי מאירי: אנחנו מקווים שזה ייכנס לתוקף ונוכל להביא את זה לשטח ולטפל בצורה יותר יעילה, יותר מהירה ואפקטיבית בבנייה הבלתי חוקית.

סא"ל מלי מאירי: כל מה שקשור לחקלאות, מרקו פירט פה.

סא"ל מלי מאירי: יש הרבה מאוד אדמות פרטיות, אין מניעה לפלסטינים לשתול ולעבר את הקרקע באדמה פרטית.

סא"ל מלי מאירי: נושא אדמות סקר ואדמות מדינה מטופל באופן שוטף במיוחד באזורים האלה.

סא"ל מלי מאירי: צריך לזכור שכל צו סילוק פלישה, גם פה אנחנו מתמודדים עם הרבה מאוד משפטיזציה.

סא"ל מלי מאירי: מוגש ערר לוועדת העררים הצבאית, הטיפול לוקח כמה שנים.

סא"ל מלי מאירי: אנחנו מתמודדים עם זה שם, משקיעים אין-ספור משאבים וכוח אדם כדי לטפל בזה.

סא"ל מלי מאירי: אחרי שוועדת עררים כבר פוסקת, זה גם נתקף בעתירות בבג"ץ.

סא"ל מלי מאירי: זאת אומרת, המערכת עמוסה מאוד במשפטיזציה קשה מאוד.

סא"ל מלי מאירי: התמודדנו גם עם זה.

סא"ל מלי מאירי: הוספנו תקנים, הוסיפו תקנים ביועמ"ש איו"ש בעזרת משרד הביטחון.

סא"ל מלי מאירי: רביעיית תקנים שהגיעה כבר השנה, נפתח מדור אכיפה שאמור לדחוף ולנהל את כל הסיפור הזה מול בג"ץ ולסייע.

סא"ל מלי מאירי: יש המון עבודה שנעשית מאחורי הקלעים.

סא"ל מלי מאירי: פירטתי בקצרה כל מה שניתן.

סא"ל מלי מאירי: המון שת"פ עם כוחות הבט"ש, אמצעים טכנולוגיים חדשניים שהכנסנו לכל התחום של יחידת הפיקוח, טיסות, גיחות צילום לגבי כל אכיפה ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: לפני שקובי ידבר – רות אשור, האם התקיים איזשהו דיון מערכתי בסיפור של ההשתלטות הפלסטינית על שטחי c ומהם הכלים המשפטיים שאתם נותנים?

מרדכי יוגב: שמעת קודם, אין מה להאריך.

רות אשור: כן.

רות אשור: אנחנו כמובן מלווים את כל ההליכים שמגיעים אלינו בשיתוף פעולה עם יועמ"ש יו"ש, המינהל האזרחי משרד הביטחון, מלווים את הצווים השונים שמגיעים למשרד הביטחון מבחינה משפטית וכמובן מלווים את כל ההליכים בבג"ץ יחד עם מחלקת הבג"צים.

רות אשור: אני מייעוץ וחקיקה, מהמחלקה האזרחית.

רות אשור: רפרנטית לענייני מקרקעין ביהודה ושומרון, מלווה את כל ההליכים שמגיעים בבג"ץ.

רות אשור: אנחנו עוקבים אחריהם, מנסים לקדם, מנסים ליצור יותר שיתופי פעולה.

רות אשור: גם את הצו למבנים - - - ליווינו את העתירה שלו.

רות אשור: בעתירה לגבי צווי תיחום וכל דבר שמגיע אלינו אנחנו כמובן רואים חשיבות גדולה מאוד באכיפה ובשמירת שלטון החוק.

רות אשור: אנחנו משתמשים גם בידע שלנו לגבי בנייה בלתי חוקית בישראל.

מרדכי יוגב: אתם עובדים בצורה רציפה עם יועמ"ש יו"ש?

רות אשור: כן.

רות אשור: עם יועמ"ש יו"ש ועם המינהל האזרחי.

מרדכי יוגב: מירב, את רוצה להוסיף משהו בשם משרד הבט"פ?

מרדכי יוגב: קובי, בבקשה.

קובי אלירז: אני רוצה להתייחס לשני דברים שנאמרו פה.

קובי אלירז: אחד, אני אומר את זה בסוג של הפוך על הפוך, אבל בנושא המים והגניבות שעלה פה, הבנו שאנחנו צריכים לקחת אחריות על הכול.

קובי אלירז: אם אנחנו ניתן לפלסטינים חלק מהאחריות על אף שיש הסכמים, אז גם הורגים לנו את אקוויפר ההר וגם שודדים כל היום מים.

קובי אלירז: במדינת ישראל אין היום בעיה של מים ואם תיקח אחריות ותהיה בעל הבית ותתנהל ככה, אז לא יצטרכו לגנוב מים.

קובי אלירז: מצד שני גם צריך לשלם על המים.

קובי אלירז: זה אירוע אחד שאנחנו מבינים אותו ומטפלים בו וגם מסתנכרנים ככה.

קובי אלירז: אפרופו המים, הבנו שאנחנו צריכים לתת מענה לכלל האוכלוסייה ופעלנו ככה.

קובי אלירז: זה כבר דיון שהיה לפני שנה ויותר אגב משבר המים.

קובי אלירז: דבר נוסף, אני אומר פה לחבריי, אתם אומרים לי: תסתכל על מחר ולא על יום אתמול.

קובי אלירז: אנחנו מסתכלים על יום המחר.

קובי אלירז: בגדול, זה נכון שזה לא מדויק, אבל נניח שמבינים שאנחנו חלשים בסופ"שים אז מתחילים בנייה ושבוע אחרי זה עושים רצפה ואחרי זה מרימים קירות והכול בבנייה קונבנציונלית.

קובי אלירז: כשכבר הפקח מגיע, פלוס מינוס בחודש הקרוב, למרות שאין רלוונטיות לצו אם הפלישה טרייה או לא, אין לזה תחולת 30 יום, אז הפלסטיני המסכן הולך ואומר: זה מכוח RG5 אני רוצה תוכנית.

קובי אלירז: אחרי שדוחים אותו, אז הוא אומר: מכוח צמוד דופן לכפר הקרוב.

קובי אלירז: דוחים אותו, אז הוא אומר: הילד שלי נכה ואני צריך הומניטרי.

קובי אלירז: אז דוחים אותו ובין לבין הוא גם הולך לבג"ץ.

קובי אלירז: כל התהליך הזה, כשאנחנו מגיעים להריסה, יש מקבצון של 20 בתים בנויים, ודי לחכימא.

קובי אלירז: האירוע נגמר.

קובי אלירז: אמרנו שזה לא יכול להימשך ככה החוכא והאטלולא הזאת.

קובי אלירז: דרך אגב, היחסיות במבנים הקונבנציונליים בין פלסטינים לישראלים היא מאוד לרעת הישראלים.

קובי אלירז: מי שבונה, מי שמנצל את האירוע הזה אלה בעיקר הפלסטינים בשטח הפתוח.

קובי אלירז: אז אנחנו באים עם צו שהורג את הבית בהתחלה, אבל כולם קמים עלינו להורגנו, איך אנחנו מביאים כזה צו כי זה הורג את כל ההתיישבות.

קובי אלירז: אתה אומר: תקשיבו, חברים, אנחנו רוצים לטפל ככה, אין לנו כלי היום שיודע לתת בום בראש.

קובי אלירז: עזוב אותי עכשיו מהליכים ובלגנים וכוח אדם.

קובי אלירז: עקבתי אחרי הדבר הזה, לטפל במאות עתירות ולהביא את ה- databaseשל מי היה ולמה היה ומתי הוא נבנה ומה סטטוס המקרקעין והיה ערר ולא היה ערר.

קובי אלירז: אנחנו לא יוצאים מזה ראש.

קובי אלירז: אנחנו רוצים לתת לזה בום בראש, אבל גם ההתיישבות עומדת עלינו ואומרת: מה זה הצו הזה?

קובי אלירז: אין יותר בנייה במאחזים.

קובי אלירז: כל דבר פה אנחנו צריכים לשקול אותו בשום שכל.

קובי אלירז: אנחנו מאוד ערניים, ירד לנו לגמרי האסימון ואנחנו מכירים את האירוע ואנחנו מנסים להוביל אותו.

קובי אלירז: יש לזה כל מיני ביטויים.

קובי אלירז: אני אומר שנבחן במעשים, עזבו דיבורים פה בוועדות בכנסת.

קובי אלירז: זה טוב שיש מעקב, אנחנו ניבחן וגם, אני חושב, שנביא תוצאות.

קובי אלירז: רק שתדעו שהתמונה רחבה ולפעמים היא בהפוך על הפוך.

קובי אלירז: קח אחריות על השטח.

קובי אלירז: אני אומר עוד פעם, גם תוביל ותאשר תוכניות פלסטיניות איפה שצריך.

קובי אלירז: בסוף, כשאתה לוקח את כל המרקם הזה, ככה צריך להסתכל על השטח.

קובי אלירז: ככה מנהלים את השטח.

קובי אלירז: אני מקווה מאוד שאנחנו בכיוון הזה.

מרדכי יוגב: אמנם האוכלוסייה פה מרובה יותר מאשר בוועדה הקודמת ולוחות הזמנים היו אותו דבר, הדבר היחידי שאני יכול לומר שאני שמח ומעודד בגללו זה שתשומת הלב במשרד הביטחון היא על זה, מה שעד לפני כשנה להערכתי ראינו שהיא ליד זה, יושבת על המרפסת ומסתכלת ופועלת בקצב הרגיל.

מרדכי יוגב: אחד הפערים שאני חושב שאני מזהה הוא שזה כרגע רק מערכת הביטחון.

מרדכי יוגב: אני לוקח את האחריות עלי.

מרדכי יוגב: קחו את האחריות כל אחד על עצמו איך זה הופך להיות גם נושא בקבינט, במטה לביטחון לאומי כמו המלחמה באיראן, ואני לא בא לדרג כי המלחמה באיראן היא קיומית, וחיזבאללה וחמאס.

מרדכי יוגב: המערכה הזאת שבפיקוד המרכז קראו לה המערכה על שטחי c, אנחנו ביקשנו את עוזר השר שישנה את השם למשילות על שטחי c כי מערכה זה משהו שמתנהל.

קובי אלירז: זה לא פייר מה שעשית עכשיו.

מרדכי יוגב: זה פייר מאוד.

קובי אלירז: זה לא פייר מה שעשית עכשיו.

קובי אלירז: אנחנו אמרנו שאנחנו קוראים לזה ככה.

מרדכי יוגב: אני אמרתי שאני רוצה לקרוא לזה אחרת.

מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לשים פה את המטרה.

מרדכי יוגב: זו בהחלט מערכה אסטרטגית שמתנהלת כבר למעלה משני עשורים, אני מכיר אותה מתקופות קודמות, לא זוכר מתי.

מרדכי יוגב: אני זוכר מתי אמר לי אותה בפעם הראשונה, ואני יכול לציין, ביומו האחרון כמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, אבי מעוז.

מרדכי יוגב: אז הוא אמר לי שמתנהלת פה מערכה של סלאם פיאד והוא חשף אותי לראשונה.

מרדכי יוגב: אני לא זוכר מה הייתי אז, אולי מזכ"ל בני עקיבא, לכו אחורה ל-2003-2002, מאז אני ער לזה.

מרדכי יוגב: אני סבור שהמערכה האסטרטגית הזאת, אם אני אקצר את ההיסטוריה, היא מפירה בקביעות גם את הסכמי אוסלו, אני אומר את זה פה למשפטנים שבינינו, וגם פוגעת באינטרסים גם מדיניים, גם ביטחוניים, גם התיישבותיים של מדינת ישראל בשטחי יו"ש.

מרדכי יוגב: על כל מה שהקימה הרשות הפלסטינית לא נרחיב כרגע בסיכום כי הדברים ידועים.

מרדכי יוגב: על האצת העשייה, מרקו, זה באמת חוסר יחס בין מה שעושה הרשות הפלסטינית לבין הכלים שאנחנו מפעילים כמדינה.

מרדכי יוגב: אמרתי את הדברים לפני כשנה כשחשתי שהעסק הוא אחר, לזמביש שכולם יודעים פה מיהו.

מרדכי יוגב: אמרתי לוש: כשם שאצלך יש משרד אמנה אחד בירושלים, לרשות הפלסטינית יש בין חמישה לשבעה ואני בעצמי לא יודע כמה.

מרדכי יוגב: חמישה ראיתי באיזה מסמך, נדמה לי שיש שבעה משרדים כאלה שמגובים במערכת משפטי, במערכת כלכלית, מערכת של יחסי ציבור והסברה בין-לאומית ומערכת שטח שבסוף מבצעת את ההשתלטות הזאת.

מרדכי יוגב: הוועדה בהחלט צריכה לציין – אמרת שאתה רואה את חצי הכוס המלאה – ואני יודע לציין את מה שמלי אמרה פה, שהמינהל האזרחי מתייחס לתוכנית עבודה, אמר עוזר שר הביטחון, ומייצר תוכנית עבודה עם כלים מסוימים.

מרדכי יוגב: ציינה פה מלי, צווי תיחום, יותר שימוש באמצעים טכנולוגיים ודברים נוספים וגם שהכול נתקף בבג"ץ.

מרדכי יוגב: קרי, צריך פה איזושהי מערכה משפטית הרבה יותר כבדה, מערכה מדינית, משפטית, כלכלית, חוץ.

מרדכי יוגב: מבצעים – לא כל הנציגים נמצאים פה.

מרדכי יוגב: אני רואה את זה כחובתי כנציג הציבור, כיושב-ראש ועדת המשנה, לקרוא מפה – אני גם אתייחס לזה במכתב שאני מקווה להוציא בימים הקרובים ממש, מעבר לסיכום הוועדה – לראש הממשלה ושר החוץ, לשר הביטחון, לממשלת ישראל כולה כי זה גם שרת המשפטים, אנא תעדכני אותה, וגם שר האוצר והרפרנטים שלו, שיבינו את חריפות המערכה הזאת.

קובי אלירז: והמל"ל.

מרדכי יוגב: המל"ל, כמובן.

מרדכי יוגב: מהקבינט ביקשנו פה ביום ראשון – ייתכן שהיית, ייתכן שלא – שיבצע הגדרה הרבה יותר משמעותית של ממשלת ישראל מה היא מחפשת בשטחי יו"ש בכלל ובשטחי c בפרט, מה המדיניות והדירקטיבה שלה.

מרדכי יוגב: עד לפני שנה-שנה וחצי, מצאנו בלבולים ובלבלות בכל המערכות.

מרדכי יוגב: גם עכשיו לא מצאנו הגדרה מדויקת.

מרדכי יוגב: מערכת הביטחון תמיד יכולה להכין טיוטות ואני מוצא לנכון לשבח את ראש המינהל האזרחי שאמר שלושה משפטים יותר ממה שהמל"ל אמר, זה כבר הרבה.

מרדכי יוגב: המל"ל אמר: יציבות; והוא אמר: מרקם חיים, איכות חיים לשתי האוכלוסיות; והוא אמר: לי האינטרסים הישראליים.

מרדכי יוגב: זה כבר קצת יותר.

מרדכי יוגב: אחרי זה תפרק את זה למשימות.

קובי אלירז: משילות בשטח.

מרדכי יוגב: משילות בשטח.

מרדכי יוגב: בשורה התחתונה, אני רואה לנכון גם ליזום פגישה ואני מבקש שיהיו לה שותפים עם ראש המל"ל – עם ראש הממשלה, אבל אני מניח שמהר יותר זה יהיה עם ראש המל"ל.

מרדכי יוגב: אני רוצה להגיד פה כמה דברים שאני אספתי לי בשלושה החודשים האחרונים, קובי, אני אעביר את זה אליך.

מרדכי יוגב: חלק גם בשיחות פתוחות שהיו גם בינינו ושהיו עם גורמים אחרים פה, חלק כבר נאמר פה על ידי אבי רואה: אם יש ואקום, אז אין ואקום.

מרדכי יוגב: לכן אני חושב שאנחנו כוועדה צריכים לדרוש את הטיפול בנושא החשוב הזה על המטה לביטחון לאומי, לא רק משרד הביטחון.

מרדכי יוגב: משרד הביטחון הוא גורם מוביל ומתכלל, אבל זו בעיה לאומית, בשיתוף עם משרד המשפטים, האוצר והחוץ.

מרדכי יוגב: למנות שר או לא למנות שר, קטונתי.

מרדכי יוגב: אם ימנו שר, רצוי שיהיה במשרד הביטחון.

מרדכי יוגב: כמו שהעורף, מאותו רציונל, אני בשעתו רציתי שיהיה שם.

מרדכי יוגב: להעמיק את הידע שלנו, אני מציע בעניין הזה – אינני יודע אם גורמי המודיעין של פיקוד מרכז, הענפים שעוסקים בפלסטינים שהולכים להתאחד ב-2025, האם הם יכולים.

מרדכי יוגב: או לקרוא למילואים או לשבת ולראות דברים יחד.

מרדכי יוגב: כמובן, מרקו.

מרדכי יוגב: המידע הזה הוא לא מידע סודי.

מרדכי יוגב: בכלל, אני חושב שאור השמש חושף וחשוב לחשוף.

מרדכי יוגב: אתם אמרתם את שלכם, לא אגיב על זה כרגע.

מרדכי יוגב: לקבוע לזה תוכנית עבודה.

מרדכי יוגב: זה פשע לאומי של השתלטות פלסטינית.

מרדכי יוגב: לתת לזה משאבים, כוח אדם ולוחות זמנים ולדווח גם לקבינט שלא מעוניין עוד לשמוע על זה, אבל אנחנו רוצים לשים לו את זה על סדר היום, ולנו כוועדה.

מרדכי יוגב: ניקח שלושה חודשים קדימה, לא ינואר אלא פברואר.

מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לקיים פה מאמץ מדיני, דיפלומטי, משפטי וכלכלי מול המדינות התומכות.

מרדכי יוגב: אני אומר את זה למשרד המשפטים כמייצגים, גם למתפ"ש.

מרדכי יוגב: כל מה שניתן גם בצד הכלכלי כי הרי זה מסייע פשע.

מרדכי יוגב: אנחנו מסייעים פשע.

מרדכי יוגב: אנחנו רואים ארגוני פשע, אנחנו מנסים לחלט כסף.

מרדכי יוגב: כמובן הגדלת תקנים.

מרדכי יוגב: בוודאי שהמערכה על תקני המינהל האזרחי מחייבת שיהיו בתוכה התקנים האלה.

מרדכי יוגב: הוספתי פה עכשיו לנקוט בפעילות כנגד הראשים.

מרדכי יוגב: שר הביטחון הקודם, סליחה, הרמטכ"ל הבא אביב כוכבי, בהיותו ראש אמ"ן, הוא היה זה שצייר את הנמר ואמר: אנחנו נוגעים ברגלים של הנמר – הוא או בוגי, אני לא זוכר מי הראשון – אנחנו מטפלים בציפורניים של הנמר, טפלו בראש של הנמר.

מרדכי יוגב: טפלו בראמי חמדאללה, טפלו באבו מאזן, טפלו במי שצריך שם, בשר לענייני שטחי c והרשות הפלסטינית.

מרדכי יוגב: תמנעו ממנו את כל תעודות ה-VIP שלו, את כל הדברים האחרים שלו כדי שהוא יבין שהוא נעצר.

מרדכי יוגב: טפלו בזרימת הכספים, טפלו בדברים אחרים.

מרדכי יוגב: אי אפשר לטפל עץ-עץ כמו שלא נכון ברצועת עזה לטפל בילד בן ה-15, אבל זה סיפור אחר, אני אעצור את עצמי באנלוגיות.

מרדכי יוגב: אני חושב דבר אחד נוסף שמתכתב עם מה שאמר פה אבי.

מרדכי יוגב: לחזור בהחלטת ממשלה – אתה תגיד את זה, אני אגיד את זה – ולחלק את כל שטחי c בגבולותיהם כפי שהיה בעבר.

מרדכי יוגב: בקו הירוק, רשות נושקת לרשות.

מרדכי יוגב: רמת השרון נושקת לפתח תקוה; דרום רמת השרון נושק להוד השרון וכך הלאה ולהרצליה ולנתניה ולחדרה.

מרדכי יוגב: אין ואקום.

מרדכי יוגב: אין ואקום על קרקעות.

מרדכי יוגב: ראש הרשות מחויב שם להסיר מכשולים, לפקח, לשתול עץ או לבנות כביש או לעשות כל דבר.

מרדכי יוגב: אחריותו על כל דבר.

מרדכי יוגב: אצלנו, בטעות או בתקלה, בהסכמי אוסלו כנסו את ראשי הרשויות לתוך הקווים הכחולים של היישובים ולכל היותר לכבישים המוליכים אליהם, וכל השטח הפתוח שהוא הגדול בעניין – קובי, זו החלטה אסטרטגית.

מרדכי יוגב: צריך לטפל בה, לפעול אליה.

קובי אלירז: אין בעיה.

מרדכי יוגב: אני כתבתי אותה לעצמי אחרי הישיבה הקודמת.

מרדכי יוגב: האחריות של ראשי המועצות המוניציפליות, למסור לשליטתם אחריות על אכיפת סדר.

מרדכי יוגב: בני כשריאל ביקש את האכיפה באחת הישיבות של הבב"חים: תנו לי את האכיפה בתוך הקו הכחול שלי, על ההשתלטות הבדואית בתוך הקו הכחול שלי.

מרדכי יוגב: הוא ביקש את זה.

מרדכי יוגב: ההערה הזאת ממנו.

מרדכי יוגב: צריך לקבל החלטת ממשלה בעניין ואז כל רשות, זה האינטרס שלה, תעשה צוות של שני אנשים, תממן צוות של שניים-שלושה אנשים, כפי שבגוש אדומים יש סיירת, והיא גם תוכל עדכן את מרקו, תוכל לעדכן את המינהל, היא תוכל לעבוד בהדדיות.

מרדכי יוגב: אם תרצו, תגייסו אותה.

מרדכי יוגב: לחזק אחיזה בשטח הפתוח באמצעים רבים.

מרדכי יוגב: אתם הזכרתם פה חלק, הזכירו פה אישורי תב"ע אבל גם מה שנעשה בנגב.

מרדכי יוגב: דיברתי עם יאיר מעיין, התייעצתי איתו איך להסדיר את הבדואים.

מרדכי יוגב: רציתי לעשות רשות להסדרת הבדואים ביהודה ושומרון, כמוהו, וטיפלנו בעוד בנושא שלא שייך לפה.

מרדכי יוגב: פותח סוגריים, סוגר סוגריים, רשות להסדרת היישובים הדרוזיים בצפון ולקחתי ממנו מתווה ושלחנו את זה למשרדי ממשלה.

מרדכי יוגב: סגרתי סוגריים.

מרדכי יוגב: שם, בין היתר, השליטה שלנו בשטחים הפתוחים היא באמצעות חוות בודדים, באמצעות מחנות צה"ל.

מרדכי יוגב: מדוע חטמ"ר מנשה צריך לשכון במועצה אזורית בעין שמר?

מרדכי יוגב: תכניסו אותו לשטח פתוח בתוך יהודה ושומרון, שיתפוס שטח פתוח בתוך שטחי c.

מרדכי יוגב: האמריקאים בנו?

מרדכי יוגב: סבבה, שיחזור לקרוואנים, לרמה של חטמ"ר אפרים בבתים ירדניים בקדומים, ולשים אותו בלב השטח, מצידי בבקעת הירדן, במזרח השטח שלו.

מרדכי יוגב: יש עוד דברים שאנחנו יכולים להשתמש בהם לאחיזה במרחב השטח הפתוח.

מרדכי יוגב: חוות בודדים אמרנו וכל דבר אחר.

מרדכי יוגב: יש דוגמה שלא הגעתי אליה עדיין, לבושתי.

מרדכי יוגב: משהו שנקרא אפרים בדרך של היישוב שלי.

מרדכי יוגב: עוד לא הייתי שם, לבושתי.

מרדכי יוגב: אנחנו מקדמים פה בוועדה את כל תוכניות האב לכבישים ולמים ולאיכות סביבה.

מרדכי יוגב: אני צריך לדאוג שזה יתכתב גם עם המגמה הזאת.

מרדכי יוגב: אבל כמובן זה צריך להיות כששרי הממשלה מודעים לזה.

מרדכי יוגב: רוצה לומר, שכביש נצרך היום למדינת ישראל, דרך אלון – חזונו של אלון, בקעת בית שאן-בקעת ערד – אם כביש 6 פקוק, סעו בו מתי שאתם רוצים, כביש 8 אני קורא לו.

מרדכי יוגב: כביש 8 וכנ"ל כבישי רוחב, הם חלק ממערכה שקיימת היום בכסף קטן: 10 מיליון תכנון ל-2040.

מרדכי יוגב: אני מנסה לדחוף את זה הרבה יותר גבוה, כולל שדה תעופה בין-לאומי בנבי מוסא – אני אומר את זה על השולחן, לא אומר את זה מאחורי השולחן – שגורמים בין-לאומיים יזמו אותו.

מרדכי יוגב: לאשר ולכנן ולבצע שטחי התיישבות חלופיים וקבועים לבדואים, אבל בשכל, תוך הדברות איתם.

מרדכי יוגב: מה שעשה חברי אין דנגוט בתקופתו, זה נגד.

מרדכי יוגב: איש מהבדואים בחאן אל אחמר או במקומות אחרים לא יבוא אל הפזורה של הבקעה.

מרדכי יוגב: איש לא שאל אותם.

מרדכי יוגב: זה פשוט לא יקויים, לא יבוצע.

מרדכי יוגב: זה כמו שמישהו שלח לי אתמול תוכנית מדינית לבנות מדינה פלסטינית בצפון סיני.

מרדכי יוגב: אין מצב כזה, המצרים לא מסכימים, זה לא רלוונטי ולא כלום.

מרדכי יוגב: מדינה פלסטינית לא הייתה מעולם וכנראה שגם לא תהיה, אבל לדאוג לפלסטינים צריך.

מרדכי יוגב: אם צריך לגייס אנשי מילואים למערכה המשפטית, אז אפשר לגייס אנשי מילואים ולפתור דברים.

מרדכי יוגב: יש מערכה, מגייסים אנשי מילואים למערכה.

סא"ל מלי מאירי: יש לנו.

מרדכי יוגב: דיברנו על זה פעם.

מרדכי יוגב: צריך לשבור קצת תקרות זכוכית וחזור למשילות בשטחי c כשהאחריות היא בידי ממשלת ישראל ושליחיה.

מרדכי יוגב: אני חושב שזה הנושא האסטרטגי.

מרדכי יוגב: לנו כוועדת משנה, אני חש שזה הנושא היותר משמעותי.

מרדכי יוגב: האחרים הם נושאים שלאט-לאט, מים שחקו אבנים ואנחנו מתקדמים,: כסף למיגון אוטובוסים, קצת יותר מרכיבי ביטחון ותוכנית אב למים יוצאת, ברוך השם, ומבוצעת – ולכבישים מתקדמת לאט-לאט.

מרדכי יוגב: אבל זו המערכה היותר כבדה ואנחנו נמשיך ונעקוב אחריה יחד עם זה שנעורר את ראש הממשלה, את המל"ל ואת יתר משרדי הממשלה.

מרדכי יוגב: אני עוד אקרא גם את המסקנות שאתם כתבתם פה ואני אחבר חלק מהן כי לא הספקתי לעשות את הסינכרוניזציה תוך כדי הוועדה.

מרדכי יוגב: תודה רבה לכל השותפים.

מרדכי יוגב: תודה על הרוח החדשה שנושבת פה.

מרדכי יוגב: אני פעם ראשונה רואה או חש שיש פה שותפים לעשייה.

מרדכי יוגב: לא רק להסתכלות על המצב, אלא גם לפעולה בו ואני מקווה שיחד נצליח להפוך את זה למשהו אסטרטגי ולשמור על ארצנו, לפחות על החלקים שהחליטו שצריכים להיות בשליטתנו.

מרדכי יוגב: תודה.