ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 221, 2018-01-16 12:01

אבי דיכטר: שלום לכולם.

אבי דיכטר: אנחנו בתוך יום העורף שהכנסת הכריזה עליו ושהתחילו כבר עמיר פרץ יו"ר ועדת המשנה להגנת העורף, כבר הוביל את הפנל שלו בחלק הראשון של היום.

אבי דיכטר: אנחנו את הישיבה הזאת מקדישים לישיבה של ועדת החוץ והביטחון בנושא הגנת העורף ומוכנות העורף ובחרנו למקד הפעם את הדברים בנושא של המיגון, הן המיגון הפרטי והן המיגון הציבורי.

אבי דיכטר: אנחנו עוסקים בזה לאורך השנה וחלק גדול מהאנשים שיושבים כאן מכירים היטב את הדברים, גם את העשייה וגם את הפערים גם הענייניים וגם האזוריים.

אבי דיכטר: זה בהחלט הנושא שבו נרצה לעסוק היום.

אבי דיכטר: אנחנו בסוגיה הזאת נקצה זמן למתייחסים שאני תיכף אומר את שמותיהם, חלק מהם כאן, חלק מהם מן הסתם יגיעו.

אבי דיכטר: אבל מאחר והזמן הוא קצר, אנחנו מיקדנו ממש את רשות הדיבור לדקות ספורות כדי לאפשר לאנשים שהגיעו מחוץ לכנסת לומר את דברם, ולכן אנחנו חברי הכנסת נהיה מאוד מאוד מצומצמים בדברים.

אבי דיכטר: אני אומר את זה גם לחברי הכנסת שנמצאים כבר, גם לטובת חברי הכנסת שיגיעו, לא במונח של "ראו הוזהרתם" חס וחלילה, אלא במובן שאנחנו רוצים לנצל את ההזדמנות הזאת להקשיב ולאפשר לאנשים אחרים להקשיב לאנשים שהגיעו מרחוק ומקרוב בסוגיה הזאת של המיגון הפרטי והמיגון הציבורי, הן בצפון הן בדרום הן במרכז, הן במגזר היהודי, הן במגזר הערבי, הן במגזר הדרוזי ובמגזרים אחרים.

אבי דיכטר: לכן הזמן יהיה קצר בהתייחסות, המלאכה מן הסתם תהיה מרובה, ואנא קצרו בדבריכם.

אבי דיכטר: תודה רבה, אני מעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת עמיר פרץ יו"ר ועדת המשנה.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אורחים מכובדים.

עמיר פרץ: ראשית אני מודה ליו"ר ועדת חוץ ובטחון שבאמת מקדיש את הזמן הקרוב לדיון המאוד חשוב של מה מצבנו מבחינת פערי המיגון בישראל.

עמיר פרץ: אני מקווה מאוד שיצטרף אלינו גם חבר הכנסת משה גפני, יו"ר ועדת הכספים כי סיכמנו שיהיה פה דיון משותף של שתי הוועדות, כדי שכל הגורמים שעוסקים לאחר מכן בטיפול בסוגיה ובניסיון להתמודד עם השאלות שיעלו כאן, אכן יוכלו לעשות את מלאכתם.

עמיר פרץ: אני רוצה לומר דבר אחד.

עמיר פרץ: מלחמת לבנון השנייה הפכה לקו שעושים את כל נקודת ההשוואה אליו.

עמיר פרץ: אין ספק שמה שראינו הבוקר במפגש שהיה באודיטוריום עם כל אותם צוותים יישוביים, זה מפגש שמוכיח שניתן להסיק מסקנות, להפיק לקחים ולנצל את המשבר כדי להגיע להישגים.

עמיר פרץ: יחד עם זאת, שיהיה ברור.

עמיר פרץ: שום הישג אינו יכול להיות תקף אם הוא קופא על שמריו.

עמיר פרץ: הישגים בעיקר בתחומים הביטחוניים הצבאיים, כאשר אינם ממשיכים להיות מטופלים, הם נשחקים ומאבדים את ערכם.

עמיר פרץ: אני אומר במשפט אחד, אין ספק שבהמשך למערכות המאוד מתוחכמות, מערכות ההגנה האקטיבית של כיפת ברזל, שרביט קסמים, חץ, כל מה שצה"ל יעשה כשהוא יפעל בחזית, כל הפעולות מסביב, הכל נכון.

עמיר פרץ: בסוף הממ"ד האישי הוא המפתח להצלת חיים, הוא המפתח ליצירת תחושה של שקט, של יכולת העורף להתמודד גם בשעת משבר.

עמיר פרץ: המבחן האמיתי שלנו הוא כיצד מדינת ישראל מתמודדת עם הבטן הרכה שלה.

עמיר פרץ: הבטן הרכה זה העורף בישראל, כיצד אנחנו מצליחים לקיים חיי שגרה גם בתקופת חירום ואני חושב שאנחנו צריכים לראות את הדברים.

עמיר פרץ: רק שתי דוגמאות:

עמיר פרץ: אחד – פערי המיגון הצפון בלתי נסבלים, שלא יהיו אי הבנות.

עמיר פרץ: מדובר על פערים שהעלות שלהם יכולה להגיע לבין 2-6 מיליון שקל.

עמיר פרץ: פערים במיגון תשתיות חיוניות בלתי נסבלים, אי אפשר להמשיך עם זה.

עמיר פרץ: לכן יש פה כמה יוזמות.

עמיר פרץ: ראשית, יוזמה של חברי הכנסת אייל בן ראובן וחיים ילין למיגון בצפון, יוזמה של אבי דיכטר ושלי למיגון של כל התושבים במרכז הארץ ששם הבעיה מאוד קשה וכולכם יודעים שבקרוב מאוד כל הארץ תהיה מטווחת, וכמובן היוזמה החשובה ביותר זו היוזמה הממשלתית לקדם את חוק העורף ואני מאוד מאוד מקווה שאכן חוק העורף יקודם ויתכלל את כל מה שלמדנו, את כל המסקנות שלנו ואת כל הדרכים שבהן אנחנו צריכים להתמודד.

עמיר פרץ: תודה אדוני היושב ראש.

אבי דיכטר: תודה רבה לחבר הכנסת עמיר פרץ.

אבי דיכטר: רשות הדיבור לראש רח"ל.

אבי דיכטר: טרייבר בבקשה, עשר דקות לרשותך.

בצלאל טרייבר: אני אתן לכם מתנה כמה דקות.

בצלאל טרייבר: קודם כל רבותי יושבי הראש תודה רבה.

בצלאל טרייבר: אני לא ארחיב על מקום האיום, גם חברי הכנסת וגם היושבים באולם מכירים את עוצמת האיום, מכירים את ההקשרים שלו, את היבטיו גם על האזרחים וגם על התשתיות וגם על הכושר הלאומי בכלל.

בצלאל טרייבר: אני חושב שסך הכל המערכת הלאומית מכירה ומודעת ואולי עושה הרבה יותר ממה שנראה מעל פני השטח.

בצלאל טרייבר: בחלק מזה אני אגע, ואני גם אגע בפערים.

בצלאל טרייבר: שר הביטחון הציב בפני מדינת ישראל טיוטה של חוק עורף לפני שנתיים בהקשרו האזרחי על המשק האזרחי, טיוטה שנמצאת בעיצומה של התדיינות ואני מקווה שתביא בתוך חודשים בודדים להחלטה ותוכל לאפשר לפחות את הפרק הזה של מוכנות המשק הלאומי והמקומי למקום חדש.

בצלאל טרייבר: שר הביטחון גם מוביל דרך אגב את ההגדרה הלאומית שלראשונה ב-2016 איום הייחוס ותרחיש הייחוס לעורף.

בצלאל טרייבר: נעשות פעולות רבות על ידי משרדי הממשלה כולם.

בצלאל טרייבר: גם משרד הבריאות וגם משרד החינוך וגם משרד הרווחה וגם משרד הפנים ובטח פיקוד העורף וגם רח"ל בסופו של דבר בשנים האחרונות השקענו בכל שנה עשרות רבות של מיליוני שקלים גם במיגון הצפון.

בצלאל טרייבר: אנחנו מודעים לפערים האלה, השקענו לא מעט, ב-2015 השקענו מעל ל-100 מיליון.

בצלאל טרייבר: אני שמח להגיד שהממשלה אישרה רק לפני שבוע מתוך ראייה והבנה של הצורך הזה במיגון, תקציב ראשוני ל-2019 של 150 מיליון שקל, הוא חלק מתכנית התקציב, מה שמאפשר לנו להתקדם ולהכין ואני מאמין שבפני הממשלה עומדים האתגרים, שר הביטחון באופן נחרץ בכל השנה האחרונה מעל כל במה מדגיש את בעיית פער התקציב למיגון הצפון בדגש.

בצלאל טרייבר: בסיורים שאני מבצע ובמפגשים שאני מקיים גם עם ראשי רשויות המיגון הוא קריטי, הוא חשוב, הוא חיוני.

בצלאל טרייבר: אני מזכיר לכולנו את הצורך בחיזוק המבנים כנגד רעידת אדמה.

בצלאל טרייבר: חלה עלינו חובה לציין שבכל מקרה שאנחנו עוסקים בו בצורך במיגון, ויש בו צורך בחיזוק, חובה לו לעשות את זה.

בצלאל טרייבר: אני יודע שסגן שר השיכון לקח על עצמו את זה כמשימה מלאה, אני מקווה מאוד שבשנים הקרובות יועמד לזה גם תקציב ראוי כפי שאני מקווה שיתממש ונוכל ללכת גם למיגון וגם לחיזוק מבנים.

בצלאל טרייבר: התשתיות הלאומיות בהחלטה שהתקבלה על ידי הממשלה, בוועדה שבראשותי, מנהלים כבר שנתיים וחצי דיונים נרחבים.

בצלאל טרייבר: אני שמח ששר האנרגיה העמיד תקציב של מאות מיליוני שקלים למיגון תשתיות של האנרגיה במדינת ישראל.

בצלאל טרייבר: יש לנו הגדרה ודירוג של 50 המתקנים הראשונים במדינת ישראל על פי סדר עדיפויות.

בצלאל טרייבר: המתקנים האלה בתהליך תכנון המיגון והמיגון בפועל, עשרה ראשונים בוצעו, ה-15 הבאים נמצאים בשלבי ביצוע שיחלו עוד השנה ויסתיימו במהלך 2019 ואנחנו מתמידים בתכנית כפי שאנחנו מאמינים שיכולים ואני מוסיף לזה את התכנית הגדולה והרחבה שהוביל המל"ל יחד עם אגף המבצעים של צה"ל בידיעתנו ושיתופנו שלהגנה אקטיבית על אותן מערכות, מה שמקדם את היכולות של התשתיות הלאומיות להימצא במקום סביר יותר.

בצלאל טרייבר: נכון שהתחלנו קצת באיחור, אבל אנחנו נמצאים היום בשלב מתקדם יחסית.

בצלאל טרייבר: באמת כפי שאמר פה חבר הכנסת פרץ, אחד היעדים המרכזיים שעומדים בפנינו הוא קידום המיגון של התשתיות הלאומיות, ולא די במה שאנחנו עושים.

בצלאל טרייבר: גם בעולם המיגון האקטיבי נעשית פעילות רבה מאוד גם לתחום הזה, גם בימים אלה ממש.

בצלאל טרייבר: דבר אחרון שאני רוצה להתייחס אליו הוא הצורך הדרמטי להיכנס לתכנית למימוש כל המיגונים האלה כי גם כשיינתן הכסף וגם כשניתן עכשיו ה-150 מיליון, הצורך לממש את זה ולהביא את זה לידי ביצוע בפועל ולא לדבר, כפי שעשו במקומות אחרים, הוא צורך שצריך להתרגל אליו כבר עכשיו ואנחנו התחלנו בהתארגנות הזאת על פי הנחיית שר הביטחון לממש את התקציבים האלה מהר ככל האפשר כדי שיהיה בסופו של דבר שיפור המיגון.

בצלאל טרייבר: עשינו הרבה, אנחנו צריכים לעשות הרבה הרבה יותר, יש לנו פערים.

בצלאל טרייבר: אני מאמין שגם המערכת הממלכתית הלאומית, בטח ראש הממשלה ושר הביטחון אבל גם שרים אחרים מודעים לה, ובדרך להעמיד לנו את התקציבים מעבר למה שכבר הועמד עכשיו.

בצלאל טרייבר: תודה.

אבי דיכטר: תודה רבה לטרייבר ראש רח"ל.

אבי דיכטר: הדובר הבא לפני אנשי פיקוד העורף יהיה ראש עירית רעננה.

אבי דיכטר: אני מבקש, זכות הדיבור ניתנת לך כמייצג את החשיבה העירונית בתוך עולם המיגון כדי להאיר לנו מהניסיון שלך, בכל אופן הוא ניסיון משני צדי המתרס, אם אפשר לקרוא לזה כך.

אבי דיכטר: עשר דקות בבקשה.

12941: תודה אבי.

12941: אני באמת שמח להיות פה היום.

12941: יצא לי לחזור לראשות עירית רעננה ישר מועדת חוץ ובטחון ושימשתי בתפקיד שעמיר פרץ היום משמש בו, ופשוט חזרתי עם כל התובנות שרכשתי פה, עם כל הסקירות שקיבלנו, עם האיומים שקיימים ודבר ראשון נכנסתי לעיר ואמרתי בוא דבר ראשון נבדוק מה המצב.

12941: מסתבר שיש ביכולתנו כרשות מקומית לעשות הרבה מאוד.

12941: דוגמה ראשונה, תמ"א 38.

12941: תמ"א 38 ברעננה שונה לגמרי מתמ"א 38 בצפון או בדרום.

12941: לכן במקום להתחיל ולהגיד, אז יש מספיק חניות, אין מספיק חניות, הממשלה צריכה לתת ככה, למה קיבלנו לא השבחה ולהתבכיין כרגיל, אמרנו "אתה יודע מה, בוא נפשיל את השרוולים ובכל מחיר נעשה תמ"א 38 כי תמ"א 38 זה רעיון גאוני.

12941: הדייר לא משלם כסף ואתה מקבל בניין מחוזק".

12941: אז כמובן, אחר כך מתחילים "תעשה לי גם את זה, תעשה לי גם פה" אבל העיקרון לחזק בניין גם לרעידות אדמה וגם לאותם איומים שנשקפים לנו והם יהיו במרכז, וכפי שאמר עמיר פרץ הם יהיו ויהיו באלפים, ולכן הסטטיסטיקה תיפול גם על רעננה.

12941: לכן אני שמח להגיד לכם שכבר 60% מהפוטנציאל של פינוי בינוי ושל תמ"א 38 ברעננה כבר מוצה.

12941: או שנגמר או שבעבודה.

12941: נשארו לנו עוד 40%, צריך להשאיר משהו גם למי שיבוא אחריי, אבל היסודות הונחו והעסק עובד, ואני חושב שזה דבר נכון מבחינת מדינת ישראל, לא צריך להשקיע פה כסף, אף אחד לא צריך לבוא ולתת לנו אלא פשוט ליזום ולהקל וללכת מהר מאוד על תמ"א 38 ועל פינוי בינוי.

12941: שכונה כמו קריית שרת שיש לנו שם שלושה בלוקים שניבנו בשנות החמישים והבלוקים האלה ברוח חזקה יכולים ליפול, אנחנו עכשיו בשלב של חברה שתעשה שם פינוי בינוי, תמחק את כל ה-160 דירות שיש שם היום של 60, 70 מ"ר כל אחת, תבנה כ-500, 450 דירות מרווחות עם חניון תת קרקעי ובניין שהוא שונה לגמרי מהבניין שהיה עכשיו, כך שאם אנחנו מסתכלים, לו רק מהנושא של האיומים כל מה שיפול מסביב לבניין, ליד הבניין, לא יקרה שום דבר לבניין ולכן המחשבה שלנו זה הצדק חברתי ברעננה.

12941: דווקא אלה שבאו בשנות החמישים ושלא זכו למה שזוכים אלה שבאים עכשיו, כדאי שגם אנחנו ניכנס וניתן להם.

12941: אז אנחנו עושים פה צדק פעמיים.

12941: פעם אחת אנחנו עושים צדק חברתי בכך שמעלים את אלה שלמטה ונותנים להם דירה בלי שהם צריכים להשקיע כסף וברעננה, ופעם שניה אנחנו מגנים עליהם מכל רעה שלא תבוא.

12941: זה דבר ראשון ואני חושב שבכל ערי המרכז, בכל המקומות האלה צריך את ההשקעה הפנימית מתוך הערים, מתוך ראשי הערים, ללכת לעשות את זה כמה שיותר ואת כל הכסף שיש למדינה להשקיע באותם מקומות שאי אפשר לעשות.

12941: ששווי הקרקע לא מאפשר תמ"א 38 ברמת ביקושים כמו במרכז.

עמיר פרץ: כמה תוספת אחוזי בניה אתה נותן?

עמיר פרץ: כדי להצליח לעמוד במתווה הכלכלי?

12941: תראה, שפר עלי גורלי שאני לא צריך להתאמץ יותר מדי.

12941: מכיוון שערך הקרקע הוא כזה, אתה יודע, זה רץ מעצמו.

12941: אבל אתה יודע, תמיד יש כאלה שאומרים "חסר לי תשתיות, חסר לי זה, אין לי מספיק חניות" ואז אתה מסתכל בין א.

12941: צדק חברתי - - -

עמיר פרץ: אבל נניח אתה היית מסכים שנוסיף לכל מקום של אזור ביקוש כזה 10% תוספת בניה בלי קשר למה שאתה נותן ושזה ילך לאזורים החלשים?

12941: אני חושב שכשאני בא אליך עמיר ואני בא ואומר לך "אני ראש עירית רעננה, אני עושה את כל מה שאני יכול לעשות במסגרת עצמי" ואני אומר לך, "קח את כל הכסף שיש לך גם מהמסים של תושבי רעננה ותעשה כראות עיניך" לכן אני לא חושב שאנחנו נמצאים בוויכוח של עוד.

אבי דיכטר: זאביק היו לך כאלה שהתנגדו למהלך שהובלת?

12941: בוודאי.

12941: כל יום.

אבי דיכטר: אתה יכול בשתי דקות מה היו הטיעונים ומה היו התשובות?

12941: הטיעונים זה קודם כל חניה.

12941: כשאתה מוסיף אז אתה צריך א.

12941: למצוא לאנשים חניה.

12941: פעם היה תקן של חניה 1 לדירה, 1.5 לדירה, היום כל דירה זה 4-5 מכוניות אז אתה לעולם לא תוכל לתת להם.

12941: אני מדבר כראש עירית רעננה, יש לי חברים פה שידברו אחרת לגמרי ואני איתם ואני רוצה שאתם תיקחו את כל המשאבים הממשלתיים ותתנו לבני ותתנו לגליל ולנגב.

12941: אבל מה שאני יכול לעשות בעצמי חובה עלי לעשות בעצמי וזה מה שאני עושה.

12941: ההתנגדויות על אור השמש שמוסתר, על הצפיפות, על זה שהיה לו אויר חופשי ועכשיו פתאום נכנס לו עוד, 1001 דברים.

12941: אבל כל פעם, ויכול להיות שהחינוך שקיבלתי בוועדה פה, שהישיבות האלה שהיינו פה, שנסענו לאשדוד ולדרום תל אביב ולנגב ולגליל, וראיתי איפה הסיכון, אתה יודע כשאתה שומע סקירה על הסיכונים ועל הטילים שעומדים לנחות פה ועל מה מתווכחים אנשים, אז אני אומר אני כנבחר ציבור צריך לעשות את הסתרת השמש, קצת פחות חניה, לא נוח לצאת בבוקר, לא נוח להיכנס, אבל החיים של האנשים מונחים פה על כף המאזניים.

12941: ואני יודע שיום אחד כל אותם תמ"א 38 ופינוי בינוי שגמרנו ברעננה, מישהו יגיד לי תודה ויגיד וואלה היה פה יום אחד אחד שהיה אכפת לו מאנשים, כי זה הדבר שצריך להנחות אותנו.

12941: דבר שני ובזה אני אסיים, עוד פעם.

12941: מה שקיבלתי פה בוועדה.

12941: הקמנו מיד צוות של חילוץ יחד עם פיקוד העורף שעזרו לנו מאוד.

12941: יש לנו היום יחידה של מתנדבים של 65 איש בראשות מהנדס העיר שהוא גם קצין בכיר בצה"ל והשתתף בהרבה מאוד משלחות שנסעו לרעידות אדמה, איגדנו את כל הכוחות האלה, קנינו להם ציוד ממש שיכול לאפשר להם את השעות הראשונות ומכיוון שאנחנו יודעים מהפגישות התכופות ואתה יודע, יושב פה האלוף, אני רוצה להגיד לך באמת הרבה תודה על שיתוף הפעולה עם פיקוד העורף, אנחנו ממש נהנים משיתוף פעולה פורה, ענייני, תכליתי, כל דבר שהם מבקשים, כל דבר שאנחנו מבקשים וכתוצאה מזה יש לנו היום יחידת חילוץ שמתאמנת, למשל הפינוי בינוי האחרון שעשינו לפני שהורדנו את הבניין, החלטנו שעושים תרגיל, באה כל יחידת החילוץ ואומרים להם "תראו, פה עוד חמש דקות יש טיל שנופל ומוריד את הבניין, עכשיו תכנסו לעבודה" יום שלם עשינו תרגיל עם הריסה ועם פינוי ועם הפעלה של הציוד שיש ליחידת חילוץ.

12941: הדבר האחרון שעשינו וזה דווקא בתמיכה של משרד הפנים, היום הרעיון להקים אשכולות.

12941: החלטנו, בגלל שיש לנו יכולות בנושא של החילוץ עם המתנדבים האלה שיש לנו, עם הציוד, יש להם ג'קים, הם יכולים להרים בטון, הם יכולים לחתוך בטון, הם יכולים לעבוד כמו כל יחידות הצלה ב-no time, כי עד שיגיע בכל אופן פיקוד העורף שיפלו 30 טילים בסביבה של רעננה, עד שהוא יגיע ייקח לו את הזמן שלו, ואני כבר בחמש דקות נמצא שם, כל אחד יש לו את התרמיל, את הציוד והוא התאמן.

12941: עשינו אשכול שהאשכול מורכב מהערים כדלקמן, וחשוב שתשמעו: רעננה וכפר סבא, ברור מאליו, כפר ברע, קלנסוואה, טייבה, כפר קאסם וקדימה וצורן.

עיסאווי פריג': יש ראשי רשויות ערבים כאן, מעניין אותי?

קריאה: הוא הנציג שלהם.

12941: כל הרשויות האלה חברו יחד לאשכול ואנחנו היום מאגדים את כל הכוחות שיש לכל אחת מהרשויות ובשנה שעברה, בשטפונות שהיו לנו ברעננה קיבלנו ביובית מטירה ששלח לעזרתנו ביובית, לא היה לו צורך, לכן כדאי לקחת ברצינות כל רשות מקומית, כל אחת עם היכולות שלה.

12941: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: מעניין מאוד לשמוע שאתם הורסים ברעננה בלי בעיות.

אבי דיכטר: יחרב ביתק ברעננה זה לא בעיה.

יצחק הרצוג: שאלה, - - - של העורף.

יצחק הרצוג: חוויתם פיגוע או פיגוע בכמה ניסיונות.

יצחק הרצוג: מה אתה יכול לומר על ההתארגנות של הקהילה, הישוב, בחירום בהינתן אירוע פתאומי כזה כמו שהיה לך באותו יום שבמקביל גם הייתה סופה, כלומר בא לך הכל ביחד, הפקת לקחים מטעמך.

12941: אחד הדברים שחידדו את הצורך שלנו זה באותו יום שהיו לנו שני פיגועים, אחד בתשע בבוקר ואחד ב-11:00 אחרי הצהריים ולא האמנתי שזה יכול להיות.

12941: נכנסו אלי למשרד אמרו לי "בילסקי תשמע, היה פיגוע" אמרתי "לא, זה היה בתשע" אמרו "לא, עוד אחד" אמרתי "לא יכול להיות, תבדקי שוב, זה היה כבר".

12941: שני פיגועים ביום אחד וזה ישר טילטל את כל העיר, כי מה שקרה, הנושא של תחושת הביטחון פתאום עלתה לראש סדר העדיפויות.

12941: אנשים מפחדים.

12941: ימים, שבועות אחרי כן, כל אחד לקח את הילד שלו שלפני כן שלח אותו לבית הספר בכיתה ג' או ד', לקח אותו בעצמו, החזיר אותו בעצמו, כל אחד רוצה שומר על כל גן ילדים ושיהיה לו 0.5 ושיהיה לו מרגמות בצד, ליתר בטחון.

12941: אתה עומד פה מול ציבור שממש פוחד וחושש.

חיים ילין: אתה יכול לבוא אלינו, יש הרבה מרגמות אצלנו.

12941: אחד הדברים היפים שקרו שם, אני חייב להגיד - - -

יצחק הרצוג: השאלה איך המערכת התארגנה.

אבי דיכטר: בוז'י אנחנו לא רוצים להאריך, כי הדיון הזה מתמקד במיגון.

אבי דיכטר: הנושא הזה חשוב אבל - - -

12941: הערה אחת שלא קשורה בדיוק להתארגנות פיזית אבל נפשית שהייתה שם.

12941: יש לנו את כפר בתיה ,זה נקרא בית הספר המדעי הטכנולוגי של רשת אמי"ת.

12941: הילדים האלה חצי שעה לאחר הפיגוע השני התארגנו לבד, לא יודע מאיפה השיגו איזה 70-80 דגלי ישראל ועשו מצעד בכל רחוב אחוזה, וזה תרם לשיפור, להעלאת המורל יותר מאשר דברים אחרים והדבר הזה פשוט קרה מיוזמה עצמית שלהם ואני עד היום אסיר תודה להם.

עמיר פרץ: אני מתנצל כי אני צריך ללכת לוועדות אחרות אבל תיכף יבוא משה גפני וזה יהיה חיזוק יותר טוב.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אנחנו מעבירים את רשות הדיבור למפקד פיקוד העורף ואנשיו.

אבי דיכטר: תמיר בבקשה, 20 דקות לרשותך כי אתם בעצם הנושא המרכזי של הדיון הזה.

תמיר ידעי: אני אוותר על זכות הדיבור ונעבור לגולן.

גולן ואך: הוקצבו לי כ-20 וכמה דקות לסקור את נושא המיגון בעורף והחלטות אופרטיביות, כיצד ניתן לקדם אותן באופן אפקטיבי.

גולן ואך: כפי שציין חבר הכנסת עמיר פרץ בשנים האחרונות מגביר צה"ל את היערכותו למתן מענה לזירת העורף מתוך הבנה שתרחיש הייחוס מציב תמונת איומים שלא הייתה כדוגמתה.

גולן ואך: במסגרת ההיערכות הזאת צה"ל מחזק את ההגנה והמכשול בגבולות, הוא בונה באופן מאוד מאוד מתקדם את מענה ההגנה האווירית, מפקדות ויחידות גם בתוך פיקוד העורף וגם בצבא מולו, וכמובן עוצבת היסוד שזה הרשות המקומית כפי שציין מר זאב בילסקי, שבסופו של דבר המוכנות של הרשות המקומית תוביל לשיפור החוסן ולהצלת חיים.

גולן ואך: כשמדובר על מיגון פיזי, ניתן להסתכל עליו בתור מענה בדיד אבל למעשה הוא חלק מתפיסה שלמה שנקראת התגוננות אזרחית שהיא מתחילה בהסברה, התרעה, מיגון פיזי וחילוץ והצלה כאשר בכל המעגלים האלה ניתן לציין שהייתה התקדמות מאוד גדולה גם בהסברה והקשר עם הרשויות המקומיות, גם בנושא מערכת ההתרעה שבסופו של דבר האמצעי שיציל אנשים, וזה הוכח בכל המערכות האחרונות, בכל הפעמים, אני יכול להגיד שב-98% מהמקרים כל האזרחים שפעלו לפי הנחיות פיקוד העורף ניצלו חייהם.

גולן ואך: אנחנו תיכף נדבר על ללא מיגון, וללא מיגון לא שווה אזרח שהוא אזרח מופקר, אזרח שמבין מה עליו לעשות, אזרח שיש לו התרעה רלבנטית והוא יודע כיצד להשתמש בה כראוי, חייו יינצלו ברוב רובם המוחלט של המקרים.

גולן ואך: כמובן החילוץ וההצלה שהוא גם מתחיל ברשות המקומית, בצוותי הסער המקומיים, ממשיך בארגוני החירום, כיבוי האש, משטרת ישראל ובמענה המדינתי שהוא פיקוד העורף.

עיסאווי פריג': אולי תתייחס גם ל- - - של הישובים הערביים ושיתוף הפעולה - - -

גולן ואך: אני אגיע אליהם.

גולן ואך: אני מבטיח שאני אגיע אליהם.

גולן ואך: לגבי המיגון, אנחנו מדברים שבמיגון הפיזי הייתה התקדמות רבה שתיכף אני אגע בה, אבל תרחיש הייחוס מלמד אותנו שצריך לנקוט באמצעים שהמילה המרכזית לגביהם זה "ארוכי טווח", שני המילים האלה, ולא צעדים נקודתיים, כיוון שמיגון הוא תשתית, הוא בניה, נהגו לומר שזה 70 שנה, היום מדברים על סדר גודל של 120, 130 שנה, כל מה שמתחיל עכשיו ילווה אותנו כנראה ל-100 השנים הקרובות.

גולן ואך: הדברים שנעשו בשנים האחרונות, יש משרדי ממשלה שהמרכזיים שבהם אני אציין אותם אבל בגדול יש שיתוף פעולה טוב מצד משרדי הממשלה בהרבה מאוד תחומים, ציין את זה קודם טרייבר, הנושא של משרד האנרגיה והפרויקט של מיגון תשתיות לאומיות ובאמת תוקצב יפה לאחרונה והתחיל פרויקט של - - - שהוא כבר למעשה נמצא בשלבי התכנון.

גולן ואך: באפריל סיימנו את כל שלבי התכנון של 14 התשתיות הלאומיות החשובות, אחרי שסיימנו את העשר הראשונות.

גולן ואך: משרד הרווחה שממגן מבני רווחה על פי סדר עדיפויות שהוגדרו בינינו, שהוא בכל הרשויות כולן, 80 מבני רווחה בתקציב של 150 מיליון שקל והוא התקדם התקדמות מאוד מאוד יפה, גם בצפון וגם במרכז בדגש על הצפון, משרד הבריאות שהתחיל למגן מרפאות בסיוע תקציבי גם של רח"ל, גם של משרד הביטחון.

גולן ואך: הביצוע הוא ביצוע משותף.

גולן ואך: משרד החינוך שמחזק מבנים לרעידות אדמה והמשרד להגנת הסביבה שאמנם לא זה הדיון, אבל חשוב לציין שמיגון שווה גם מיגון חומרים מסוכנים ובתמונה הזאת בסך הכל הנתונים הם נתונים טובים.

גולן ואך: נתוני המיגון במדינת ישראל, אדוני היושב ראש, מאז הפעם האחרונה שהיינו פה וזה לא קרה רק בשלושה החודשים האחרונים, אבל הם השתפרו ב-5%, מדובר היום על כ-26% מאזרחי מדינת ישראל, יהודים, ערבים וכל האזרחים כולם הם ללא מיגון תקני.

גולן ואך: מיגון תקני זה אחד מהטיפוסים הבאים: או ממ"ד, או מקלט פרטי משותף, או מקלט ציבורי או מיגון המוני שמותאם לשהייה ארוכה שאין הרבה כאלה.

גולן ואך: יש חניונים תת קרקעיים, בסך הכל מדובר על כ-26.7% מהאוכלוסייה שהם ללא מיגון תקני.

גולן ואך: משמע, בשעת התרעה האזרחים הללו הם יתמגנו - - -

עיסאווי פריג': כמה באוכלוסייה הערבית הם ללא מיגון תקני?

גולן ואך: אני מבטיח שאני אגע בזה.

עיסאווי פריג': אתה מבלבל אותי בנתונים.

גולן ואך: השקופית הבאה מציינת פערים - - -

אבי דיכטר: תן לגולן להמשיך.

אבי דיכטר: יש התחייבות, היא מפוקחת על ידי יו"ר הוועדה.

גולן ואך: כשמדובר על אזרחים שהם נטולי מיגון, זה אומר שהם נטולי מיגון תקני.

גולן ואך: אזרחים אלו ייכנסו לתוך הכי מוגן שיש, על פי ההתרעה שיש להם כשההתרעה של פיקוד העורף היום מכסה את כל הארץ בכל האמצעים שקיימים.

גולן ואך: ישנם פערים נקודתיים באוכלוסייה הבדואית בדרום, אבל ככלל גם שם יש את הנושא של צפירה דרך משרדים, דרך אתרים ניידים כאלה ואחרים, שכאשר אנחנו מדברים על האוכלוסייה הזאת אני יכול להגיד ברמה המקצועית הראויה, שגם אזרחים שהיו נטולי מיגון תקני, יהודים כערבים, שנהגו לפי הנחיות פיקוד העורף, חייהם ניצלו.

גולן ואך: לגבי פערי מיגון בחלוקה לאזורים, אני בכוונה לוקח את ה-0-40 כי הוא הבון טון היום.

גולן ואך: יש פערי מיגון בכל הארץ, בירושלים יש כ-40%-50%, בתל אביב יש כ-40%, בבאר שבע יש כ-40%, קריית גת 40%, כל הערים הוותיקות והישנות, יש להן פערי מיגון גדולים, יהודיות כערביות, זה נכון שהערביות יש להן יותר, תיכף ניגע גם למה, אבל אני רוצה לגעת כדוגמה ב-0-40 צפון.

גולן ואך: ב-0-40 צפון ניתן לראות שבקו ה-0-9 ק"מ אחוז פערי המיגון בקרב היהודים הוא כ-24%, בקרב הערבים הוא 42.03%, בקרב היהודים 0-20 קילומטר ליהודים יש 21% - - -

מרדכי יוגב: אתה מדבר מהר מדי, פערי המיגון - - -

גולן ואך: אני חוזר שוב.

גולן ואך: פערי המיגון בקו ה-9 קילומטר מגבול הצפון לישובים יהודיים הם 24%, לישובים ערביים 42%.

גולן ואך: פערי המיגון עד - - -

גיורא זלץ: זה ממש לא מוכר, בגליל העליון, מתוך 20,000 תושבים, בין 13,000 ל-14,000 תושבים אין להם מיגון.

גולן ואך: אני תיכף אסתכל על השקופית ואני יכול לציין בפניך את כל הנתונים.

גולן ואך: מה שיש לי לדעתי הם הנתונים המדויקים ביותר, אני יכול לשבת איתך אחד לאחד, אני בקשר גם עם הקב"טים של - - -

גיורא זלץ: בכל הישוב הישן אין מיגון.

גיורא זלץ: יש מקלטים אבל לא ממ"דים.

גולן ואך: שניה, אני מדבר כרגע על מיגון תקני, בכוונה ציינתי אדוני ראש המועצה, בכוונה ציינתי שמיגון תקני כולל ממ"ד, הוא כולל מקלט פרטי משותף והוא כולל מקלט.

גולן ואך: אני תיכף אציין את הנושא של מקלטים ציבוריים והפערים.

גיורא זלץ: אם מקלטים אני חוזר בי, אתה צודק.

קריאה: אבל ב-0-9 זה רלבנטי המיגון פה?

גולן ואך: התשובה היא בוודאי.

גולן ואך: אני תיכף אציין, אני מבטיח שבסוף הסקירה יינתן מענה להכל.

גולן ואך: זה לגבי הפערים של יהודים וערבים.

גולן ואך: אני רואה שחבר הכנסת הלך.

גולן ואך: חבל.

עיסאווי פריג': אני פה.

עיסאווי פריג': החרדים והערבים הם באותה סירה במדינה.

עיסאווי פריג': אז אני איפה שגפני נמצא.

גולן ואך: אז התמונה הולכת ומצטמצמת.

גולן ואך: פערי המיגון עד ה-20 קילומטר בקרב היהודים, חבר הכנסת יוגב, זה 21%, בקרב הערבים 38% ואני מסיים ב-40 קילומטר שפערי המיגון אצל היהודים זה 35% ובקרב הערבים הם 41%.

גולן ואך: כשירות המקלטים הציבוריים מלמדת על כך שלצד הרבה מאוד פעולות טובות שנעשות ברשויות המקומיות, במיוחד בגבול הצפון אבל לא רק, ישנם כ-16% מתוך 12,000 מקלטים שהם מקלטים פסולים, הם מקלטים ישנים מאוד, הם מקלטים שהם מוצפים ולא ניתן יהיה לשקם אותם, אבל ישנם 30% נוספים שהם כ-3,700 מקלטים שבעצם עומדים במוקד העשייה, ואני תיכף אציין את הפרויקטים המשותפים של משרד הפנים ושל פיקוד העורף ושל הרשויות המקומיות בכל מה שקשור להעלאת הכשירות של המקלטים הללו.

גולן ואך: כשמדובר על המעגל השלם לצמצום פערי המיגון, ובעצם זה מה שנקרא תפיסת המיגון על רגל אחת.

גולן ואך: במדינת ישראל בין שנה בין 30,000-40,000 היתרי בניה מאושרים בפיקוד העורף, כל מי שנכנס במנגנון בניה על פי החוק, מחויב במיגון.

גולן ואך: כל האזרחים בונים את בתיהם ועקב הדבר הזה בשנים האחרונות, רק בחמש, עשר שנים האחרונות, הצטמצמו פערי המיגון עוד בכ-4%-5%.

גולן ואך: כל התשתיות הלאומיות הקריטיות, כולן, אגב לא מתוקף חוק אלא מתוקף הבנה בין משרדית, כולן עוברות דרך פיקוד העורף למגן לא רק את העובדים שהולכים להפעיל את המתקן אלא גם את הרכיבים החיוניים שהוגדרו על פי המאסדר הממשלתי.

גולן ואך: הרגולציה והחלטות הממשלה בעצם אולי בהן הייתי צריך לפתוח, הם ראשית הצירים.

גולן ואך: דובר פה קודם על ידי מר זאב בילסקי על הנושא של תמ"א 38, שהייתה יוזמה מצוינת והיו לה מספר התקדמויות, תיקון 2 ותיקון 3 ועדכון 4 שאמור להיכנס, שהן למעשה היו אמורות להביא לכדאיות של שיפור מיגון וחיזוק.

גולן ואך: זה התחיל הרי בחיזוק מבנים וזה נכנס לחיזוק ומיגון לאורך השנים, כשהמנגנונים אמורים לתת מענה לטווח ארוך לכל אותם בניינים שהם למעשה תמיד יוותרו, אם לא יהרסו ויבנו אותם מחדש, הם תמיד יוותרו הפער ההיסטורי שנמשך פה החל משנות ה-70 המאוחרות, בשעה שהתחילו המקלטים הפרטיים המשותפים.

גולן ואך: הרגולציה והחלטות הממשלה, אנחנו זה אומר פיקוד העורף, זה אומר רח"ל, זה אומר מל"ל, מאוד מאוד דוחפים כדי להכניס את המיגון כחלק אינטגרלי, אבל חשוב לציין ואני אגיד את זה גם בהמלצות, שכל החלטות הממשלה שנוגעות להתפתחות עירונית, לקידום בנייה כזאת או אחרת, אפילו לתחום החירום, אם לא יהיה בהן נתח שקשור למיגון, כל מה שמגיע לאחר מכן, זה אומר עכשיו להרוס את מה שקיים.

גולן ואך: זה אומר לקחת תשתית לאומית, להרוס תשתית קיימת, לבנות אותה מחדש ולעטוף אותה בבטון.

גולן ואך: זה לקחת את החניון שבנו אותו בעמל רב, זה לקחת פיר ממ"דים ולהשחיל אותו בתוך החניון.

גולן ואך: כל מה שמגיע מאוחר יותר הוא תמיד פחות טוב.

גולן ואך: הנושא של מקלטים ציבוריים שאמנם נמצאים בתחתית סדר העדיפויות שלנו אבל עדיין נחשבים מיגון תקני, המיגון שהם נותנים לאזרח הוא מיגון מצוין.

גולן ואך: הבעיה המרכזית היא היכולת של האזרח לשהות בתוכם.

גולן ואך: הבעיה הזאת מתחילה ונגמרת למעשה ב-2.5 אלמנטים שלא קיימים היום במקלט בהינתן שהוא מקלט כשיר, זה שהאזרח צריך לשהות שם זמן רב בחום ולכן צריך מזגנים במקלטים הללו, זה בעיקר בכל מה שקשור למערכות נעילה שהן גם כוללות wi-fi.

גולן ואך: לישראלי ב-2018 wi-fi הוא לא פחות חשוב מאשר יתר הדברים.

גולן ואך: לכן כל המקלטים שאנחנו עושים בשיתוף הרשויות המקומיות בפרויקט שבעיקרו מובל על ידי משרד הפנים פיקוד העורף כולם, ואני תיכף אציין את ההיקפים, מאות ששופצו בשנתיים האחרונות ואני תיכף אציין מה קורה בשנים הקרובות שהוא מתוקצב, כולם עם שיפוץ עמוק, עם מזגנים, עם מערכות נעילה מרחוק וכן הלאה.

גולן ואך: לגבי רשויות שאין בהן או ברשויות שהן גם רשויות ערביות אבל גם רשויות יהודיות שלאזרחים אין יכולת מיגון, המיגון שאנחנו כרגע ברמה שאנחנו עוסקים בה מדברים על הנושא של חיזוק הכשירות של מקלטים במוסדות הציבור והחינוך ובנושא של מרכזי הפעלה.

גולן ואך: זה חיזוק הפיקוד והשליטה.

גולן ואך: במסגרת הפרויקט הזה רק בשנה האחרונה תוקצבו 18 רשויות ערביות בהיקף של שבעה מיליון שקלים בשיפוץ ובניה מחדש של מרכזי הפעלה, ניתן למנות בתוכם - - -

עיסאווי פריג': כשאתה אומר מיגון, מה מדד המיגון שאתה מתכוון.

עיסאווי פריג': מהו המדד שאני קובע שהעיר הזאת מוגנת או המקום הזה לא מוגן.

גולן ואך: כשאני מדבר על אזרח פרטי, אתה בביתך, כשאני אומר שאתה מוגן מיגון תקני זה אומר שיש לך או ממ"ד, או מקלט פרטי משותף או מקלט ציבורי.

גולן ואך: כשאני אומר שאתה ללא מיגון תקני, זה אומר שכשיש התרעה אתה נכנס לחדר הפנימי ויורד מתחת לקו החלון.

גולן ואך: כשדיברתי עכשיו על מרכזי הפעלה זה אומר שברשות המקומית, לדוגמה במסעדה, במעיליה, בתרשיחא, בפסוטה, בסכנין, פיקוד העורף בשיתוף כל האנשים שכולם בתוך העניין, לוקח את מרכז ההפעלה הזה וממגן את ראש העיר ואת הצוות שלו על מנת שיוכל לשלוט בחירום בסוג של מקלט מאובזר וממוחשב, באופן שבו הוא שולט על תמונת המצב.

גולן ואך: לגבי המוקדים הלאומיים, ויש לי עוד שני שקפים ואני מסיים.

גולן ואך: מה קורה היום.

גולן ואך: היום למעשה ישנם פרויקטים שרצים.

גולן ואך: אני אתחיל מלמטה, הנושא של כשירות המקלטים הציבוריים.

גולן ואך: במקלטים הציבוריים תוקצבו ומומשו כבר כ-20% מתוך אותם תקציבים.

גולן ואך: ישנו תקציב שעד סוף שנת 2018 שאנחנו בתחילתה, כל המקלטים הציבוריים עד קו ה-0-9 בצפון יהיו כשירים לשהייה ארוכה.

גולן ואך: זאת המטרה ואנחנו נעמוד בה, התחלנו כבר, אנחנו עכשיו אחרי 500 מקלטים.

גולן ואך: בנושא של שירותים חיוניים, בנקודה הזאת אין לי בשורה מקיפה.

גולן ואך: יכול להיות שעם התקציב שניתן עכשיו יהיה לנו תחילתו של צעד.

גולן ואך: יש לנו גם בריאות וגם רווחה.

גולן ואך: בתי החולים שיש לצד הרבה מאוד אגפים חדשים שנבנים, יש עדיין לא מעט רכיבים חיוניים שצריך למגן אותם.

גולן ואך: מרפאות אחודות וחינוך, פעוטונים וגני ילדים, ותשתיות לאומיות שתוקצבו, כפי שציינתי קודם.

גולן ואך: פיקוד העורף רואה את עצמו, הוועדה הזאת היא ועדה לתוספת מיגון אבל אנחנו מצויים לאורך השנה בכל מיני ועדות שהמטרה שלהן זה דווקא להפחית את הרגולציה.

גולן ואך: אזרחי מדינת ישראל רוצים לשלם כמה שפחות ולקבל כמה שיותר, ולכן במסגרת הדבר הזה אנחנו עושים כל הזמן התאמות.

גולן ואך: הייתה כתבה לא מזמן בטלוויזיה על שיפורי מיגון חדשים שנכנסים, אבל זה אחד מתוך ארבעה או חמישה צעדים שאנחנו עושים וניתן לציין אותם פה.

גולן ואך: הראשון שבהם, מר בילסקי, נושא של הצטרפות לתמ"א 38, מה שנקרא אם התמ"א לא תשיג אותנו אז אנחנו נשיג אותה.

גולן ואך: אנחנו עושים ניסויי פיצוץ להפחית את הצורך בהורדת יסודות אל תוך החניונים לכלל מינימום.

גולן ואך: גם באמצעות חיזוק פירי הממ"דים אל המבנים עצמם וגם באמצעות צעדים נוספים של הורדת יסודות מינימליים, מה שיאפשר כדאיות של תמ"א 38 גם באזורים שהם אזורים לא כדאיים.

גולן ואך: אנחנו מוזילים את עלות שיפורי המיגון לאזרחים שידם אינה משגת.

גולן ואך: היום שיפור מיגון שפיקוד העורף פיתח אותו ללא פטנט, לכל דורש, באתר של פיקוד העורף, עלותו היא עד 40,000 שקלים.

גולן ואך: ניתן לקחת חדר קיים ולעטוף אותו.

גולן ואך: אם הייתה פה היכולת להראות את הסרטון, אני מעמיד את המחשב הזה לרשות הצופים גם בהפסקה לראות כיצד עומד חדר של שיפור מיגון בפצצה גדולה מאוד מטווח קרוב, ראו את זה גם בטלוויזיה.

גולן ואך: הדבר האחרון זה הנושא של הוזלת פריטים.

גולן ואך: כל מה שקשור לקיר ההגנה על הממ"ד, אנחנו כבר אחרי ניסוי מוצלח שאנחנו בסוף השנה הזאת נוכל לספק דלת שהיא נותנת עוד 4 מטר בשטח עיקרי בתוך המבנה, כנ"ל לגבי חלונות, דלתות מגן וכדומה.

גולן ואך: השקף האחרון, המלצות.

גולן ואך: ההמלצה הראשונה, חבר הכנסת אייל בן ראובן ועוד מספר חברי כנסת נוספים שמקדמים את המלצות הוועדה 2025 שהוביל אותה מר בצלאל טרייבר ויו"ר המשרד לבינוי ושיכון שאנחנו היינו חלק מהוועדה הזאת.

גולן ואך: הוועדה הזאת מדברת למעשה – ופה חבר הכנסת, אני גם אתייחס לאוכלוסייה הערבית – היא מדברת על כך שעל פי אזורי האיום ישנו תקציב מוגדר שאוכלוסייה שהיא ללא מיגון יהודית כערבית, ככל שהיא קרובה יותר ומאוימת יותר תזכה לסדר עדיפות גבוה יותר והיא מחלקת גם לאשכולות סוציו אקונומיים כך שמי שידו אינה משגת, יותר מאשר מי שמסוגל, יקבל יותר.

גולן ואך: הוועדה הזאת מדברת גם על צעדים רגולטוריים שאינם קשורים לתקציב, זה הנושא של הפחתת חסמים, מסלולים ירוקים.

גולן ואך: אם אני אקח לדוגמה את שדרות, שדרות כשיצאה לדרך חבר הכנסת ילין היה ממייסדי ה - - -

חיים ילין: זה שנלחם שלא נמגן את עצמנו לדעת.

חיים ילין: אני נגד זה.

גולן ואך: נכון.

גולן ואך: אבל בסוף - - -

עיסאווי פריג': אבל אתה אומר שזה התקדמות, לא?

גולן ואך: הוא התעקש על נושא של ממ"דים, לשמחתי הרבה ההתעקשות שלו הובילה להחלטה נכונה בעיני, הממ"ד בסופו של דבר תרם לחוסן של האזרחים בצוק איתן זה הוכח.

גולן ואך: אגב, רואים את זה גם בהבדל שבין 2009-2010 עופרת יצוקה לבין 2014, היכולת של האזרחים לשהות בבתיהם כשיש להם ממ"ד וכשאין להם ממ"ד ולכן ההחלטה הזאת היא החלטה נכונה מאוד שאנחנו ממליצים לקדם אותה.

גולן ואך: הדבר השני זה נושא של קידום תמ"אות למיגון.

גולן ואך: תכניות מתאר ארציות כמו תמ"א 38 במנגנונים ממשלתיים להפוך אותם לכדאיים יותר לפריפריה, ואני לא אגע בצעדים שיש לעשות.

גולן ואך: הדבר השלישי זה הנושא של הקצאת תקציב ייעודי למיגון מכל פרויקט ממשלתי.

גולן ואך: אני חושב שכל ממונה על תכנית כזאת ואחרת שמתקצב תכנית במאות מיליונים או מיליארדים ואין בתוכו סעיף של מיגון, שיבין שבסופו של דבר המיגון הזה, הוא יצטרך להגיע, הוא פשוט יגיע מאוחר יותר.

גולן ואך: הוא יעלה בדיוק, בדיוק אבל, פי 10 ממה שהוא היה בהתחלה וחבל.

גולן ואך: הדבר האחרון זה נושא של אישור תכנית לאומית לשיפור המיגון, מה שנקרא הטווח הקצר.

גולן ואך: עד שכל האזרחים יבנו ממ"ד בבתיהם יש הרבה מאוד צעדים שניתן לעשות בתוך הרשויות המקומיות, לדוגמה אם בתוך מועצה מקומית מטולה בונים עכשיו אולם ספורט ויש פערי מיגון במטולה, יינתן תקציב של הגופים הרלבנטיים לסבסד את הפער שבין להפוך את אולם הספורט הזה לאולם ממוגן ואז 200-300 איש יכולים להיות שם, או מתנ"ס עכשיו בפסוטה באותו עניין, פרויקטים ציבוריים מקבלים את הסבסוד לתוספת מיגון במרחבים הללו.

עיסאווי פריג': רק להשלים את השאלה שלי ברשותך, מה המרחק שאזרח פרטי צריך להיות בינו לבין מקלט ציבורי בכדי שזה ייחשב תקני?

גולן ואך: זה תלוי במשך ההתרעה.

גולן ואך: אם אתה כרגע נמצא על הגבול, אתה צריך להיות בחלק מהמקומות בטווח של עד 10-15 שניות.

גולן ואך: אם אתה נמצא באזורים רחוקים מהגבול, אתה יכול להיות עד 2 דקות.

גולן ואך: השאלה איפה אתה גר.

עיסאווי פריג': ואתם לוקחים את המערך הזה בהגדרת תקני.

גולן ואך: נכון.

גולן ואך: ולכן קיבוצים או ישובים, או ישובים ערביים, לא משנה, שנמצאים על הגבול בשעה שהם נמצאים תוך כדי מערכה עם תרחיש הייחוס, סביר להניח שהרבה מאוד אזרחים יצטרכו לשהות שהיה רציפה במקלטים ואנחנו מביאים את זה בחשבון.

גולן ואך: לכן ציינתי את הנושא של היערכות מקלטים לשהייה ארוכה.

גולן ואך: עד כאן.

אבי דיכטר: כל עוד אין רקטות באיו"ש הוא מתכוון.

אבי דיכטר: עמיר אתה רוצה להשלים?

אבי דיכטר: אני מבקש עלי, נציג האוצר, לרשותך חמש דקות ולאחר מכן נתחיל עם חברי הכנסת.

עלי בינג: אני אסתפק בפחות.

עלי בינג: קודם כל אני חושב שבתקציב 2019 יש שתי בשורות עיקריות לתקציב העורף.

עלי בינג: אחד – הוקצו 150 מיליון שקל עבור חיזוק ומיגון מבנים, אנחנו עוד צריכים לבדוק את הפרטים איך להקצות את זה, אבל יהיו 150 מיליון שקל בהרשאה להתחייב עבור הנושא הזה, זו בשורה משמעותית.

עלי בינג: הדבר השני הוא שהתקציב למיגון הניוד כבר יוקצה בבסיס תקציב 2019, מדובר על סכום של כ-40 מיליון שקל שזה יאפשר את התכנון של מיגון הניוד ואת הביצוע של זה החל מראשית השנה.

עלי בינג: אני חושב שאלה שני נושאים שהיו על סדר היום.

עלי בינג: בלי קשר לזה אנחנו ממשיכים בדיאלוג מול פיקוד העורף, מול רח"ל, ואנחנו רוצים - - -

משה גפני: מיגון הניוד זה האוטובוסים?

עלי בינג: כן.

עלי בינג: זה מה שהיה בזמנו אם אתה זוכר, חבר הכנסת גפני, בפניה, שנוסף.

משה גפני: זוכר.

עלי בינג: בנוסף אנחנו ממשיכים בדיאלוג מול פיקוד העורף, משרד הביטחון, מול רח"ל, אנחנו רוצים לסייע להם במעבר לתקצוב רב שנתי שמאפשר להם להתייחס לכל תכנית העורף כתר"ש, כתכנית רב שנתית כפי שמתנהל תקציב הביטחון.

עלי בינג: אנחנו מקווים שעוד בשנת 2018 אנחנו נאפשר את זה דרך תקציב של הרשאה להתחייב, זה עוד לא סגור אבל אני חושב שיש רצון טוב משני הצדדים.

עלי בינג: אני מקווה שלפחות בהיבט הזה נרוויח פה לפחות ודאות תקציבית, שזה חשוב לא פחות.

אבי דיכטר: תודה רבה עלי.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים לחבר הכנסת חיים ילין בבקשה.

אבי דיכטר: שלוש דקות.

חיים ילין: כבוד היושב ראש תודה.

חיים ילין: גולן אני אתחיל מהסוף.

חיים ילין: לא רצו למגן.

חיים ילין: הבג"צ הראשון בעוטף עזה היה על מוסדות חינוך.

חיים ילין: דרך אגב, פעם ראשונה אני יכול להגיד שבג"צ, ואני אומר את זה בגלוי, הוא טעה.

חיים ילין: בדרך כלל בג"צ לא נכנס לסוגיה מקצועית.

חיים ילין: הוא מפנה למשרד הביטחון שאמון על מיגון האזרחים.

חיים ילין: איך עושים את זה?

חיים ילין: אם אתה משטח את עזה או שאתה בונה עלינו מיגון, זה כבר הם לא מתערבים.

חיים ילין: אבל זו פעם ראשונה שבעצם בג"צ התערב ובעקבות זה התחילו למגן.

חיים ילין: כבר בבג"צ השני הם לא התערבו, כשרצינו למגן, בפברואר 2008 היינו פה עם מטריות אדומות, צבע אדום, וממשלת ישראל מקבלת את ההחלטה למגן עד 4.5 קילומטר.

חיים ילין: אני אומר את הדברים האלה כי חלק מהתפקיד שלי בכנסת ישראל זה לנסות להביא למודעות את הצפון.

חיים ילין: עוטף עזה, בפרויקט של שש שנים כבוד היושב ראש, גמר כ-10,500 יחידות דיור מיגון, בלי קשר למוסדות החינוך, בעלות של בערך 1.5 מיליארד שקל.

חיים ילין: אני שם את זה על השולחן.

חיים ילין: לא יכול להיות שבצפון אין את זה.

חיים ילין: החוקים שאייל ואני הבאנו, הבאנו את זה בזיג-זג.

חיים ילין: פעם הוא הוביל, פעם אני הובלתי, צירפנו, שניהם נפלו.

חיים ילין: אין לזה הגיון בכלל.

חיים ילין: אפילו האמירה, כבוד היושב ראש, להעביר את זה בטרום מתווה, נתחיל לדון איך.

חיים ילין: במדינת ישראל עד שלא ייפול ה-500 קילו על בית של אזרח במטול, אף אחד לא יעשה שום דבר ואני אומר את זה בצער.

חיים ילין: עד שלא צריך להביא את הסופרטנקר לפה למדינת ישראל, שום דבר לא זז.

חיים ילין: אז נכון, אתם עושים כפיקוד העורף את המוטל עליכם, במשאבים שקיימים.

חיים ילין: ממפים את הישובים, רואים איפה יש מקלטים, המלחמה היא שונה לגמרי, השתנתה לגמרי.

חיים ילין: אנחנו הפכנו להיות החזית.

חיים ילין: אם אנחנו לא נותנים לאזרחים את הכלים להתמודד מול מצבי קיצון, לא יעזור כלום.

חיים ילין: פה מירושלים אנחנו לא יכולים לנהל את זה.

חיים ילין: אנחנו יכולים להביא את הכלים ואת הכספים כך שיהיה מיגון לכל אזרח.

חיים ילין: כבוד היושב ראש, השאלה האם כשמפנים את הישובים, אם מפנים את הישובים למה צריך מיגון?

חיים ילין: כי לא כל יום יוצאים למלחמה.

חיים ילין: יש מה שנקרא ירי ספורדי ומול ירי ספורדי אתה לא מעיף ישוב אחורה, בשום פנים ואופן.

חיים ילין: לכן צריך את המיגון הזה.

חיים ילין: על השכבה הזאת יש את כיפת ברזל ויש את שרביט קסמים ויש את החץ, הכל נכון.

חיים ילין: הם ילמדו גם להמציא את הווירוס שלנו אין עדיין אנטי וירוס.

חיים ילין: כל הזמן זו תהיה המלחמה.

חיים ילין: לכן חשוב מאוד לצאת עם תכנית שבאה ואומרת שיש מיגון אפילו בהשתתפות של התושבים.

חיים ילין: דרך אגב, אולם ספורט שאתה רוצה למגן את כולו, כולל הגג, זה 100 מיליון שקל.

חיים ילין: זה לא נכון, לא כדאי, עדיף כבר לעשות מגרש חניה מתחת למגרש הכדורסל, כבר עשינו את זה, למטה, שכולם יחנו וכל מגרש חניה תת קרקעי לא רק שלא יתפוס מקום למעלה, אלא הוא גם יהפוך להיות המיגון שאנחנו צריכים וגם להיות עיר מתחת לאדמה, אין פה מה לעשות.

חיים ילין: בסוף צריך להבין את הדבר החשוב ביותר.

חיים ילין: אם אנחנו נותנים מיגון פיזי, לאזרחים תהיה תחושת בטחון אם יש ממשלה שמובילה את הדבר הזה, ותדעו לכם, למרות שבשגרה כל הזמן מפלגים אותנו, אנחנו כעם מספיק חכמים שבמלחמה אנחנו צריכים להיות מאוחדים, גם כשקוראים לנו חמוצים וגם כשקוראים לנו דובדבנים, זה לא משנה מה.

חיים ילין: יש לנו את האחריות הזאת להיות ביחד, זה החוסן שלנו.

חיים ילין: לכן כבוד היושב ראש, אני חושב שבסוף בסוף צריך לצאת עם תכנית שבאה ואומרת כמה כסף האוצר שם, באמת אני אומר לכם, זה בסוף חיי אדם.

חיים ילין: לא יעזור כלום לאף אחד.

חיים ילין: לא יכול להיות שלמי שיש כסף יש לו בריאות טובה יותר ויש לו בטחון יותר טוב ולמי שאין כסף אין לו לא את זה ולא את זה.

חיים ילין: זה לא היהדות, זה לא הערבות ההדדית שאנחנו גדלנו עליה.

חיים ילין: זה גם לא יכול להיות פוליטי.

קריאה: אתה רוצה קצת מלח?

קריאה: תפזר לנו.

קריאה: מה אתה עושה?

חיים ילין: אני שם את הדברים על השולחן.

חיים ילין: יש מודל.

חיים ילין: הוא נעשה בעוטף עזה, אין שום סיבה בעולם לא לקחת את המודל הזה ולעשות אותו בצפון.

חיים ילין: מישהו פעם צריך לבוא ולהסביר, גם שר הביטחון וראש הממשלה, דיכטר, למה הם לא עושים את זה.

חיים ילין: למה בתקציב 2019 שזה יהיה עוד שנה וגם ב-2018 אין תקציב למיגון הצפון ולמה מפילים את החוקים שלנו, למה לא מדברים איתנו.

חיים ילין: כאילו שהכל פוליטי, כאילו שהטיל יודע להבחין בין ימין ושמאל.

אבי דיכטר: נא לסיים.

חיים ילין: כבוד היושב ראש אני סיימתי, אני הולך לוועדת הכלכלה.

חיים ילין: באמת אני אומר לך, בוא נוביל ביחד.

אבי דיכטר: חבר הכנסת מוטי יוגב בבקשה.

מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, אני ממשיך את דברי חברי חבר הכנסת חיים ילין.

מרדכי יוגב: אני רק רוצה לשים אחד כנגד השני לכולם, מנציגי האוצר, והתביעה איננה לאנשי המדים, התביעה היא אלינו חזרה.

מרדכי יוגב: אני אומר את הדברים כדרך שלימדו אותנו פעם, שלוש אצבעות כלפינו.

מרדכי יוגב: כלפי חברי הכנסת, כלפי השרים.

מרדכי יוגב: האיום בצפון כבר לא סוד, הוא על השולחן.

מרדכי יוגב: אפשר להגדיר אותו בכמעט פי עשר מהאיום מעזה, איום החיזבאללה, בכמויות, במרחק, בראשי נפץ, בשאיפה לדיוק, בכל הפרמטרים האלה.

מרדכי יוגב: עוד בטרם שהוא כבר מכסה גם את קרבת תל אביב ומעלה, עד הדרום.

מרדכי יוגב: הרי שהצפון אין ספק שהוא יותר מאוים, בכל היבט.

מרדכי יוגב: לכן אם השקיעו מיליארדים במיגון הצפון בין לאיום העילי של התלול מסלול, בין לאיום הקרקעי, וכל מי שיודע יודע, הרי שאין ספק שצריך לעשות את זה לצפון.

מרדכי יוגב: זה הגיון פשוט שאנחנו זועקים עליו בוועדה הזאת, אני כבר חמש שנים אומר את זה באופן הכי פשוט שאפשר ואני חושב שפחות מפה, אני אומר תודה, 150 מיליון לחיזוק מבנים זה כסף קטן.

מרדכי יוגב: זה כסף לרשות אחת.

מרדכי יוגב: צריך מיליארד שקל לשנה לחמש שנים.

מרדכי יוגב: את זה צריך.

מרדכי יוגב: אני רוצה להגיע לתוצר, אדוני היושב ראש.

מרדכי יוגב: אני חושב שהתוצר צריך להיות פעם אחת מכתב משותף של חברי הוועדה הזאת אל ראש הממשלה, שר האוצר, שר הביטחון.

מרדכי יוגב: פעם שניה אולי להתכנס פעם נוספת בקביעת זמן קצרה בצוות הרבה יותר מצומצם ואולי גם סגור, עם הגורמים הללו הבכירים, קרי ראש הממשלה, שר האוצר ושר הביטחון, בכדי גם לשקף ולהטמיע את הסיפור.

מרדכי יוגב: פשוט, האיום מהצפון הוא הרבה יותר קשה.

מרדכי יוגב: אז פה כבר מדברים, דיבר מר זאב בילסקי ראש עירית רעננה על מה שעשוי לקרות, וכל זה לא בא כתחליף.

מרדכי יוגב: לא לכל המיגון האקטיבי של כיפת ברזל וכל השכבות ולא לתכניות לפינוי שיכול להיות שיתרחשו ויכול להיות שלא יוכלו לתרחש אותן ולא לטפטופים כפי שדיבר חברי.

מרדכי יוגב: רוצה לומר, זו צריכה להיות הדרישה ושם צריך להתקדם, וזה צריך לבוא לידי ביטוי בסדרי עדיפויות וסדרי העדיפויות צריכים להיות האנשים ואומר, אצלי הייתה מחשבה ותכנית פשוטה שלכל ישוב יהיה את אותו מיגון שלקחו לעצמם החמ"לים של האוגדות ושל החטיבות, ולא אבוא כאן לידי פירוט יתר.

מרדכי יוגב: הדברים פשוטים והם גם לא עולים הרבה.

מרדכי יוגב: כפי שידעו למחצב וליצור את המיצוק כדי להקשות על האויב גם בהתקפתו.

מרדכי יוגב: מימוש התכנית הזאת צריך להיות בתכנית, לתכלל אותה צריכה המועצה לבטחון לאומי, יחד עם פיקוד העורף יחד עם רח"ל, יחד עם כל הגורמים, היא חייבת להיות מבוצעת, לא רק בגלל הפערים הגדולים שנמצאים אל מול איום, ואנחנו מכאן צריכים להיות אלה שדוחפים אותה, ואני אומר את זה פה גם לחברי יו"ר ועדת הכספים, כפי שאמרתי, האיום מהצפון הוא פי עשר וההשקעות שם הן 1:10.

מרדכי יוגב: זה משהו לא הגיוני, אין לי יותר כוח לצעוק, אני אחרי ניתוח חניכיים, אבל זה פשוט שאנחנו צריכים להביא לידי כך שהתקצוב עלי, יהיה לא 150 מיליון לשנה אלא מיליארד לחמש שנים.

מרדכי יוגב: זה מה שהושקע בעזה, שהאיום שם הוא 1:10, זה מה שצריך להיות מושקע מינימום בצפון, שהאיום שם הוא פי עשר.

מרדכי יוגב: סיימתי.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים לעדי שטיין מקרן אברהם.

עדי שטיין: אני מקרן אברהם, עלה פה מספר פעמים בדיון הסוגיה של הישובים הערביים כי הפערים שם אל מול החברה היהודית הם דרמטיים.

עדי שטיין: רציתי לשאול שאלה ולהעיר שתי הערות.

עדי שטיין: ראשית רציתי לשאול את גורמי המקצוע האם יש איזו שהיא תכנית ייעודית עבור הישובים הערביים דווקא.

עדי שטיין: אדוני דיבר על מרחק ועל פערים סוציו אקונומיים ומעניין אותי לדעת אם יש תכנית כלשהי לצמצום הפערים בישובים הערביים באופן ייעודי, לאו דווקא לדברים שנוגעים למרחק או לדברים מהסוג הזה.

עדי שטיין: דבר שני, צריך להזכיר גם שיש פערים דרמטיים בשירותים של כיבוי אש ורפואה דחופה.

עדי שטיין: זה אמנם לא הנושא של הדיון אבל זה איזה שהוא נדבך משלים לכל הסוגיה של המיגון.

עדי שטיין: כיבוי אש ורפואה דחופה, גם יש פערים אדירים, יש מחסור חמור ברוב רובם של הישובים הערביים בהקשר הזה.

עדי שטיין: נקודה אחרונה, בנוגע לכפרים הלא מוכרים בנגב והמועצות האזוריות נווה מדבר ואל קסום.

עדי שטיין: התושבים שגרים שם מהווים בערך שליש מאוכלוסיית הנגב, 40% מהם לא ממוגנים כלל.

עדי שטיין: יתרה מכך, חלקים נרחבים בין דימונה ערד ובאר שבע נחשבים כשטח פתוח.

עדי שטיין: במלחמה האחרונה בעזה דיברו על נפילות בשטח פתוח ובעצם היו שני הרוגים ועשרות רבות של פצועים, אז זו גם נקודה שצריך לדבר עליה בהקשר של מיגון.

עדי שטיין: תודה.

אבי דיכטר: תודה רבה עדי.

אבי דיכטר: אחר כך תענו.

אבי דיכטר: סיון יחיאלי, יו"ר קו העימות וראש מועצת כפר ורדים.

סיון יחיאלי: רבותי יושבי הראש תודה רבה על הדיון הזה, תודה גם לעמיר פרץ, מוטי, אייל, כל מי שעוסק בנושא הזה.

סיון יחיאלי: תראו, קודם כל אני רוצה להגיד מילה טובה לחברים מפיקוד העורף רח"ל וכל מערך החירום.

סיון יחיאלי: הייתה קפיצת מדרגה במדינת ישראל, אנחנו הרבה יותר מוכנים מאשר היינו אי פעם, וצריך להסתכל כשאתה עולה בהר אתה מסתכל למעלה לראות לאן עוד צריך לעלות, אז תסתכל גם אחורה ותראה מאיפה באת, עשינו צעד גדול.

סיון יחיאלי: אחרי שאמרתי את זה, אני רוצה להגיד לכם, יש כאן בעיה גדולה.

סיון יחיאלי: הבעיה היא בעיה תפיסתית.

סיון יחיאלי: כשאומר גולן, רמ"ח מיגון, שאומר את הדברים מבחינתו ש-30% מהתושבים בצפון לא ממוגנים וכל השאר כן ממוגנים, הוא בעצם מניח הנחה שניתן לשהות במקלטים האלה, לא בציבוריים, בבית דירות שיש לו מקלט משותף, שאפשר לשהות בו חמישה ימים.

סיון יחיאלי: ואני אומר לכם, אי אפשר לשהות בו חמישה ימים.

סיון יחיאלי: אין שם אוכל, אין שם דרך נורמלית להתקלח, בקושי יש שם שירותים.

סיון יחיאלי: לך תדחוס עכשיו מלא משפחות פנימה ביחד, זה לא ריאלי.

סיון יחיאלי: זה מתאים לתרחיש שיש לך זמן התרעה מספק כדי להגיע למקלט, לא למצב שאתה אומר לאנשים "כנסו למקלט חמישה ימים" בתרחיש מהלומה שזה התרחיש המעודכן, או שבעה ימים, "ותישארו בתוך המקום הזה כל התקופה".

סיון יחיאלי: אם אני אומר את זה על המרחב הדירתי, על אחת כמה וכמה במרחב הציבורי, באותם מקלטים ציבוריים, שבסוף תשמע, שמת שם ערימה של אנשים והם יושבים שם בפנים ומחכים, מי מביא להם אוכל?

סיון יחיאלי: יש שם מטבח?

סיון יחיאלי: יש שם מקרר?

סיון יחיאלי: יש שם את הציוד הזה?

סיון יחיאלי: אז זה משהו לאריאלי בכלל.

סיון יחיאלי: אם אתה אומר שאין לי זמן התרעה, שיש לי 15 שניות, ב-15 שניות אני לא יודע להביא אוכל לאנשים.

סיון יחיאלי: גם אתה לא יודע, אף אחד לא יודע.

סיון יחיאלי: אז צריך לצייר את התרחיש כמו שהוא, להסתכל לו בעיניים ולהגיד את האמת.

סיון יחיאלי: האמת היא שבסיטואציה הזאת עדיף לנו באמת לפנות את אותם אנשים או לחלופין להודות שכרגע אין לנו מיגון אפקטיבי עבורם, וזאת לב הבעיה.

סיון יחיאלי: לכן ההצעה שאנחנו בזמנו פנינו לאייל ולמוטי ולחיים ולכל החברים בעניינים האלה ובענייני המיגון, ולך אדוני יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת דיכטר, פנינו אליכם בעניין הזה ואמרנו שהפתרונות צריכים להיות פתרונות פנים דירתיים.

סיון יחיאלי: זה נכון למגזר היהודי, וזה נכון למגזר הערבי.

סיון יחיאלי: לכן אנחנו מבקשים באמת – ובזה אני אסיים ואתן לחברים לדבר כי הם יכולים להציג לכם את המקרים הפרטיים – אנחנו מבקשים שבאזור קו עימות תהיה הקצאה ישירה של כסף לטובת מיגון פנים דירתי או ממ"דים חיצוניים, כפי שהציע רמ"ח מיגון בצורה כזאת ושזה ייעשה באופן מידי ולא נמתין עד לשלב שבו אנחנו פוגשים את האיום הזה מקרוב.

סיון יחיאלי: כי הנחת העבודה שלנו בסוף, לתרחיש החיובי לא צריך להתכונן.

סיון יחיאלי: חבל על הכסף, בוא נשקיע אותו במשהו אחר.

סיון יחיאלי: אבל לתרחיש השלילי שמפתיעים אותנו ושאנחנו נתפסים במהלומה, צריך להתכונן כמו שצריך ואת התרחיש הזה אתם מכירים.

סיון יחיאלי: כאן אני שם נקודה.

סיון יחיאלי: אז הבקשה שלנו באמת להשקיע בזה באופן מיידי.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: יושב ראש ועדת הכספים גפני.

אבי דיכטר: בבקשה.

משה גפני: אני רק רוצה להגיד בנושא של הכסף, מה שעלי בינג אמר, זה לא בשורה.

משה גפני: אתה יכול להגיד שיש אילוצים תקציביים ולכן אנחנו נאלצים לתת רק את הסכום הזה.

משה גפני: הנושא של מיגון הניוד, זה פשוט יקל עלי בעבודה בגלל שאתם מביאים את זה אחרי זה באמצע השנה, מביאים את זה עם כל מיני דברים אחרים שאנחנו לא רוצים לאשר ואנחנו נתקעים.

משה גפני: בנושא של מיגון הניוד, פתרתם לי את הבעיה, זה נמצא בתוך התקציב, תודה רבה.

משה גפני: בנושא של 150 מיליון שקל של מיגון הוא לא כסף שאפשר לעבוד איתו, בסדר, הוא כסף קטן.

משה גפני: אני לא מזלזל במה שעושים, אפשר להגיד שיש אילוצים תקציביים.

משה גפני: עוטף עזה הוכיח שעם כסף מעמידים את הישובים במקומות האלה במצב שונה לחלוטין.

משה גפני: אינו דומה עוטף עזה למה שהוא היום, למה שהוא היה לפני כמה שנים.

משה גפני: המציאות שונה וזה פונקציה של כסף.

משה גפני: המדינה השקיעה כסף.

משה גפני: הרשויות שם לא יכולות להשקיע את זה והישובים שם היום מוגנים, מוסדות החינוך, מוסדות הציבור, וזה נראה אחרת.

משה גפני: הצפון לא.

משה גפני: לכן המינוחים של משרד האוצר צריכים להיות שונים.

משה גפני: היית צריך להגיד, יש אילוצים תקציביים ולכן אנחנו נותנים רק 150 מיליון.

משה גפני: אם אנחנו מדברים על להפוך את הצפון כמו שאת הדרום, והצפון לצערנו הרב נמצא ברמת סיכון הרבה יותר גבוהה ממה שהיה פעם וצריך למגן את הישובים במיוחד את הישובים הקרובים לגבול, צריך להגיד שאין מספיק כסף, ולהגיד לנו שאנחנו צריכים לעשות מאמץ להביא עוד כסף בתקציב.

משה גפני: אנחנו מדברים על תקציב של 2019.

משה גפני: זאת אומרת אנחנו נמצאים עכשיו שנה שלמה שאין לנו הרבה כסף לעניין הזה, וב-2019 אם חס וחלילה קורה משהו, כל מה שאמרת עכשיו לא רלבנטי.

משה גפני: אני לא מדבר עליך באופן אישי, אתה עושה עבודה מקצועית והכל בסדר, הסכום הזה לא מספיק אם מדברים על מיגון ורוצים שיהיה מצב שתושבים יבואו כמו שבאים בעוטף עזה, שתושבים יבואו, אז צריך להתייחס אחרת לחלוטין.

משה גפני: אני יודע מה תגיד לי, אבל אל תגיד את זה פה בקול.

משה גפני: אתה תגיד לי "בסדר, אתה מכיר את התקציב, אז מאיפה נביא את הכסף".

משה גפני: אז יש לי גם תשובות, אבל גם אני לא רוצה לפניהם.

משה גפני: תודה רבה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חבר הכנסת אייל בן ראובן בבקשה.

איל בן ראובן: אני רוצה להיות ממוקד בעיקר לצפון אבל אני רוצה קודם כל להגיד תודה לעוסקים במלאכה.

איל בן ראובן: יש פה אנשים, תמיר, גולן, טרייבר, וובה ועלי, חבורת אנשים שעושים יום ולילה לעניין הזה של מיגון אזרחי מדינת ישראל ומגיעה להם תודה גדולה בשמנו ובשם עם ישראל.

איל בן ראובן: לא סתם יושבים פה בשורה הראשונה ראשי הרשויות של הצפון.

איל בן ראובן: הם יושבים כאן כי הם מבינים את מה שאני אומר עכשיו ואני אומר עכשיו מילים קשות.

איל בן ראובן: מערכה בזירה הצפונית אני לא יודע מתי תהיה, אבל כהנחת עבודה צריך להתייחס אליה כאל בלתי נמנעת.

איל בן ראובן: היא תגיע.

איל בן ראובן: היא תהיה שם.

איל בן ראובן: אני מוכן לבלוע את הכובע ונורא נורא אהיה שמח שאני טועה, אבל עוד פעם, לתת ציון לעצמי, תקראו ניירות שכתבתי ב-2005 לקראת 2006, לצערי לא טעיתי בעניין הזה.

איל בן ראובן: לכן כך צריך להתייחס לעניין.

איל בן ראובן: המשפט הבא שאני אומר, למרות מה שאמר גולן, גולן דיבר על תקנים והוא עושה עבודה מצוינת, וסיון דיבר על החיים בעניין הזה.

איל בן ראובן: הצפון איננו מוכן למשימה.

איל בן ראובן: הצפון איננו מוכן למלחמה והוא לא מותאם לאיום.

איל בן ראובן: רבותי, אנחנו לא מכירים, רוב האנשים שיושבים פה לא מכירים את האיום שמונח בפנינו מהצד השני.

איל בן ראובן: זה לא צוק איתן וזה לא מלחמת לבנון השנייה.

איל בן ראובן: זה משהו אחר לחלוטין וכדאי שנבין את זה, והאיום הזה, הבעיה הכי גדולה שלו שהוא צועק וצורח רק כשהוא קורה.

איל בן ראובן: עד שהוא קורה, הנה, עובדה שאנחנו חיים ואנחנו נוסעים לירושלים ואנחנו באים לטייל בצפון וזה מצוין.

איל בן ראובן: לכן המצב הוא קריטי.

איל בן ראובן: כך צריך להתייחס אליו כדי שדברים ומערכות יתחילו לזוז.

איל בן ראובן: אמר פה חיים ילין, רבותי, אני נדהמתי לראות חוק שבניתי אותו מתוך עבודה שנעשתה על ידי ממשלת ישראל, מנכ"לים של הממשלה, פיקוד העורף, רח"ל, בנינו חוק כל כך הגיוני, כל כך סביר והסתכלתי בעיני חבריי לקואליציה, אני אומר לכם, אני מקווה שחלק מהם השפילו את עיניהם כאשר הם לחצו על הכפתור נגד.

איל בן ראובן: כי זה פשוט בושה וחרפה שחוק כל כך הגיוני נופל במדינת ישראל בצורה שכזאת.

איל בן ראובן: עניינית, תראו, צה"ל נערך.

איל בן ראובן: אני קורא מפה לוועדת חוץ ובטחון, לראש הממשלה, לשר הביטחון, לשר האוצר, שמחתי לראות שיש איזו שהיא תזוזה, 150 מיליון ל-2019.

איל בן ראובן: כלומר עוד פעם בזבזנו שעה, ב-2018 אין מענה כרגע.

איל בן ראובן: נלך ל-2019.

איל בן ראובן: צריך לדבר על תכנית רב שנתית.

איל בן ראובן: רב שנתית שמדברת על איך אנחנו מתקדמים במתן מענה ביתי לכל אזרח, קודם כל בצפון היום, כי הם הפחות ממוגנים, למצב שלכל אחד יש 10 עד 15 שניות מאזעקה לתפוס הגנה.

איל בן ראובן: אני אומר לכם מה אמרתי לשר הביטחון.

איל בן ראובן: אם אנחנו נצא למערכה וצה"ל יעשה עבודה מצוינת, יעשה עבודה נפלאה, יעשה את כל התכניות שלו והוא יודע לעשות עבודה טובה, אבל אנחנו נשב בסיומה של מלחמה ונספור את נפגעינו האזרחים כי לא מיגנו אותם, אז קצת בציניות אמרתי לו "חבל, חבל", וינוגרד כבר איננו אבל כשהוא עוד היה חי אמרתי לו "כדאי שוינוגרד ייסע איתך כבר בנגמ"ש" חבל.

איל בן ראובן: אסור לנו פה להגיד לעצמנו שאנחנו נטפל בעניין אחרי המערכה.

איל בן ראובן: זה לא תשובה.

איל בן ראובן: משפט אחרון, אני הרבה פעמים שומע מכל מיני גורמים "תראו, אבל עשינו תכנית פינוי" רבותי, המיגון של האזרחים בא על מנת להקטין את הצורך בפינוי.

איל בן ראובן: פינוי זה לא תכנית עבודה.

איל בן ראובן: צריך פינוי כי יכול להיות שנידרש לו, אבל אי אפשר לתת את הפינוי כי זה המענה להגנת אזרחי מדינת ישראל והגנת הצפון.

איל בן ראובן: לכן אני קורא מפה לוועדת חוץ ובטחון, לך היושב ראש, אנחנו צריכים כמו שאמר מוטי, לפעול הרבה יותר בנחישות והרבה יותר בקיצוניות בעניין הזה ואני קורא גם לראשי הרשויות.

איל בן ראובן: אתם צריכים להרים קול ככל שאתם יכולים.

איל בן ראובן: אני יודע שאתם עושים את זה, אבל לראש הממשלה, לכל האנשים האלה, בכל מפגש להסביר, אנחנו מדברים פה בחיי אדם והמצב כרגע הוא בלתי נסבל.

איל בן ראובן: תודה רבה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: ראש המועצה גיורא זלץ, אחריו בני בן מובחר.

אבי דיכטר: בבקשה.

גיורא זלץ: קצת קשה לדבר אחרי אייל.

גיורא זלץ: קודם כל שלום ותודה רבה, אני רוצה להתחיל וקודם כל לומר תודה רבה להרבה מאוד אנשים שיושבים פה מאחורה, לכל המתנדבים בצוותי החילוץ ובצוותי צח"י, זה לא מובן מאליו, אז אני רוצה להתחיל בלומר לכם תודה רבה.

גיורא זלץ: אני בהחלט מצטרף לאמירה של סיון לגבי התחושה הטובה שלנו בגישה של הצבא, של פיקוד העורף ושל רח"ל, של הגורמים האחרים.

גיורא זלץ: קורים דברים משמעותיים בשנים האחרונות אבל זה באמת ההתחלה של ההתחלה.

גיורא זלץ: גם הכיוונים שפה גולן דיבר עליהם הם נכונים אבל הם בהחלט מאוד מאוד לא מספקים.

גיורא זלץ: תמיר 11 חודשים בתפקיד והקשר איתו הוא רצוף ויום יומי באמת בצורה מאוד טובה ואני חושב שהצבא עושה כל מה שהוא יכול.

גיורא זלץ: יחד עם זה צריך להבין שמועצה אזורית גליל עליון יש לה כ-80 קילומטר גבול, מתוך 29 ישובים 22 הם קו עימות זאת אומרת עד 9 קילומטר, מתוכם 14 הם 0-2 קילומטר ויש קיבוצים ומושבים שהגדר של הישוב זו הגדר של המדינה.

גיורא זלץ: צריך להבין מה המשמעות של זה כי אני חושב שברמה של המכשול, ברמה של ההרתעה, באמת עושים דברים מאוד יפים אבל חשוב להבין שהחוסן צבאי חזק ככל שיהיה והרתעה ומוכנות חזקה ככל שתהיה, ללא החוסן האזרחי, אין לה הרבה ערך.

גיורא זלץ: אני אומר דווקא פה בוועדת חוץ ובטחון, חלק מהתפקיד זה גם לדאוג לחוסן האזרחי כי אם אין שירותי בריאות ואין תעסוקה ואין תשתיות יהיה קשה מאוד לתושבים להישאר בצפון באותם ישובים.

גיורא זלץ: לכן המשימה היא גם לדאוג לחוסן האזרחי.

גיורא זלץ: הרשויות כולן על בסיס הנחות העבודה שלהן עושות תכניות וצוותי חירום וצוותי חילוץ ודואגים למזון ולרפואה ותרופות לחולים כרוניים וכולי, אבל זה באמת המעט שבמעט.

גיורא זלץ: המשימה העיקרית היא כמו שנאמר פה, כמו שגפני אמר, לדאוג לתקציב משמעותי שיעשה שינוי.

גיורא זלץ: צריך להבין, לנו אין 15 ולא 30 שניות, לנו אין כלום.

גיורא זלץ: אצלנו יש אפס זמן הרתעה ולא רק זה, אלא בכמויות התחמושת, בדיוק שלה, בעוצמה שלה של הימים הראשונים בטח, עד שהצבא ירחיק את האויב מהגבול, יהיה מספר ימים של מערכת חיים בלתי אפשרית.

גיורא זלץ: אי אפשר לחיות אותה גם בתוך ממ"ד.

גיורא זלץ: בטח שלא במקלט ציבורי.

גיורא זלץ: אבל גם בממ"דים.

גיורא זלץ: אני אומר לכם, אנחנו כ-20,000 תושבים, בין 13,000-14,000 תושבים זה כ-4,500 בתי אב, אין להם ממ"ד ואין להם זמן ללכת ואין להם זמן לרוץ למקלט, לכן חייבים לעשות פעולה משמעותית מאוד גם במיגון האישי.

גיורא זלץ: גם העלויות.

גיורא זלץ: היום ממ"ד, הלוואי וכמו שאמרת יהיה את הפתרון הזה והוא יהיה מוכר בהג"א וכולי של מיגון כזה.

גיורא זלץ: נכון להיום ממ"ד קדמי שנדרש באזור שלנו הוא בין 150,000-200,000 שקל, הבסיסי, הקטן של תשעה מטרים.

גיורא זלץ: הסובסידיה מהמדינה, לעשות חידה או לתת את התשובה?

גיורא זלץ: 10,000 שקל.

גיורא זלץ: זאת אומרת כל תושב בצפון שבונה בית או שמשפץ בית והוא צריך לעשות, יש לו עוד עלות מאוד מאוד גבוהה שנוספת לכל הקשיים האחרים.

גיורא זלץ: חייבים לטפל בזה.

גיורא זלץ: לא יכול להיות שיחייבו אותנו לעשות ממ"ד של 180,000 שקל ויתנו לנו 10,000 שקל סובסידיה.

גיורא זלץ: הפתרון של המיגון הציבורי הוא חשוב מאוד.

גיורא זלץ: אפשר וצריך וגם חיים דיבר על זה בחניה, ועל כל פתרון אחר.

גיורא זלץ: אנחנו מציגים את הבעיות, אין לנו את כל הפתרונות כרגע.

גיורא זלץ: חייבים לייצר, לפחות בהתיישבות הכפרית החקלאית בגלל האופי שלה, מרכזי חיים ממוגנים לאורך זמן.

גיורא זלץ: כי בשביל שישוב יוכל לחיות שבעה, שמונה, עשרה ימים ובטח ובטח כשמדובר על חודשיים תחת העומס ה קשה הזה, חייבים לייצר לו מקום שאפשר לעשות שם איזו שהיא מערכת חיים, איזו שהיא מערכת חינוכית, איזו שהיא מערכת חברתית.

גיורא זלץ: כי כשאנשים עסוקים זה הכי טוב בעולם וזה מחזיק אותם הכי חזק.

גיורא זלץ: הדבר האחרון, בתי ספר ואני רוצה לחבר את זה לעוד משהו.

גיורא זלץ: אנחנו מדברים היום באופן גלוי, לצערי, על פינוי תושבים.

גיורא זלץ: חשוב להשתמש בטרמינולוגיה הנכונה.

גיורא זלץ: פינוי תושבים, לא פינוי ישובים.

גיורא זלץ: פינוי התושבים מיועד לזה שאותם אנשים שחייבים להישאר בישוב כפרי חקלאי וחייבים להישאר שם אנשים, יוכלו להישאר, בשביל שהצבא יוכל לעבוד, אז כן.

גיורא זלץ: אנחנו מדברים כרגע במועצה האזורית שלנו בלבד ותיכף בני ידבר על מה שאצלו, על כ-7,500 תושבים שנפנה, 50% בערך מאותם 14 ישובים שהם 0-4.

גיורא זלץ: לא נוכל לפנות אותם אם זה לא יהיה מוקדם, תוך כדי לחימה.

גיורא זלץ: לא נוכל להסיע אותם לעמק הירדן שזה אזור הקליטה שלנו עם אוטובוסים, זה לא סביר.

גיורא זלץ: לכן צריך לייצר פתרון אחורי.

גיורא זלץ: צריך לייצר באותם בתי ספר שהם 10, 12, 14 קילומטרים מהגבול וקיימים היום, לייצר מרחבים כאלה שיוכלו לקלוט את אותם 7,500 תושבים לפחות לימים הראשונים.

גיורא זלץ: אז אני אומר, אני חושב שיש הרבה מה לעשות, אני חושב שבהחלט כמו שנאמר פה יש הרבה רצון טוב, יש הרבה עשיה, אבל אני מדגיש את מה שחבר הכנסת גפני אמר ואני אומר זה התפקיד שלכם כי אפשר להמשיך ולצעוק ולחסום צמתים ולהדליק צמיגים, אי אפשר להגיד לאנשים "חבר'ה, זאת שיטת העבודה" אי אפשר להגיד לאנשים "תחכו לטיל השני, בשלישי יהיה בסדר" זאת לא שיטת עבודה.

גיורא זלץ: לכן אנחנו באים לפה לוועדה המכובדת הזאת ומבקשים שגם אתם תפנו את הזעקה השקטה, אבל המאוד מאוד חזקה שלנו שממשלה חייבת בסדרי עדיפויות אחרים ושונים לתקצב כמו שנאמר, ברמה של מיליארד, מיליארד וחצי שקל בשנה את אותם קידום פתרונות שיאפשרו לנו להמשיך לחיות בצפון בעת מלחמה, ואם אנחנו נחיה שם בעת מלחמה לא צריך לספר מה יקרה במקום אחר.

גיורא זלץ: לכן אני מאוד מודה על הדיון ואני מקווה מאוד שאנחנו באמת גם נתקדם.

גיורא זלץ: תודה רבה.

אבי דיכטר: תודה רבה גיורא.

אבי דיכטר: בני בן מובחר בבקשה.

אבי דיכטר: מבואות חרמון.

בני בן מובחר: תודה רבה ליושב הראש, א.

בני בן מובחר: אני מברך על הדיון אני גם אקצר כי גיורא, גליל עליון ומבואות החרמון עובדים פחות או יותר על אותו תא השטח בגליל וחלק מהדברים מאוד מאוד זהים ודומים.

בני בן מובחר: אז למי שלא יודע, הוועדה הזאת מגיעה לקריית שמונה, מגיעה לאזור ואני רוצה להגיד לכם שאני מאוד מעריך את זה שאתם מגיעים לשטח.

בני בן מובחר: זה לא דבר שברור מאליו שוועדת המשנה והוועדה בכלל מגיעה לשטח ושומעת אותנו.

בני בן מובחר: השאלה היא מה קורה עם מה שאתם שומעים אצלנו.

בני בן מובחר: מה נגמר, מה עושים עם תכניות עבודה שאנחנו מדברים עליהן שנים, גיורא עדיין נמרץ, הוא בקדנציה ראשונה, אני, אתם זוכרים אותי עם תלתלים, אבל נשארתי בני.

בני בן מובחר: אני עם זיכרון טוב ואני לא מצליח לקבל פתרונות.

בני בן מובחר: אייל בן ראובן היה המפקד שלי בצבא, אני מכיר אותו הרבה מאוד שנים, הוא מגיע הרבה לגליל.

בני בן מובחר: תאמינו לי, כל מה שהוא אומר לכם על 2005, הייתי בסיבוב הזה עם אלוף פיקוד העורף כשהיה ב-2005, על 2006 מה יקרה.

בני בן מובחר: וזה כתוב בפרוטוקול.

בני בן מובחר: ואני הזהרתי גם כן.

בני בן מובחר: אני רוצה לומר כמה דברים.

בני בן מובחר: אחד, יושב הראש, לי יש בית ספר אזורי רמת כורזים, 50% פערי המיגון במיקלוט.

בני בן מובחר: יש לי גן ילדים בשאר ישוב, חלק מיחידת צח"י שלי פה הם משאר ישוב, נמצאים פה.

בני בן מובחר: אין שם בגלל מיגון.

בני בן מובחר: גן ילדים קילומטר מהגבול בשאר ישוב, אין מקלט בגן הילדים.

בני בן מובחר: אין מיגון בכלל.

בני בן מובחר: אני רוצה להגיד גם דברים נוספים, אנחנו הקימונו יחידת חילוץ והצלה, סיירת מטכ"ל.

בני בן מובחר: עובדים יודעים להגיע עד שפיקוד העורף יגיע אנחנו יודעים לתת מענה מכל תרחיש, מכל אירוע, מהקטסטרופה הכי גדולה שיכולה להיות.

בני בן מובחר: יש פה חבר כנסת ששאל על הנושא במגזר הערבי.

בני בן מובחר: במבואות החרמון הקימו את המרכז שהולך להיות בסוף 2018 הגדול ביותר לילדים עם צרכים מיוחדים, והוא יהיה מגיל 3 עד 21.

בני בן מובחר: 61% מהילדים הם ערבים ודרוזים.

בני בן מובחר: אני מודאג מהבית ספר הזה כי עד שאני אפנה ילדים עם כסאות גלגלים מרותקים עם אינפוזיות ועניינים, ייקח לי הרבה זמן, וגם שם יש לי פערי מיקלוט.

בני בן מובחר: אני רוצה לשאול שאלה שהיא מתאימה לנציגי משרד האוצר.

בני בן מובחר: איפה התכנית המדוברת שקוראים לה תכנית לצפון.

בני בן מובחר: איפה היא?

בני בן מובחר: הגענו למעלות, מילאו אותנו בבורקסים, מילאו אותנו בהבטחות וסנדוויצ'ים, כלום לא יצא מזה.

בני בן מובחר: שום דבר.

בני בן מובחר: קחו את הכסף שהבטיחו שם ותבואו ותגמרו את הסיפור של פערי המיקלוט.

בני בן מובחר: למה צריך לחפש את הכסף?

בני בן מובחר: עמד שם ראש ממשלה של מדינת ישראל, ישבו בקהל שר הפנים והשר לפיתוח הנגב והגליל ושר האוצר והבטיחו לנו כסף.

בני בן מובחר: איפה הכסף?

בני בן מובחר: אם הם יתנו רק 50% מהכסף, נגמרה כל בעיית המיקלוט בגליל העליון.

עיסאווי פריג': לפחות קיבלת בורקסים.

בני בן מובחר: בורקסים אני לא אוהב, אתה רואה, אני שומר על המשקל.

בני בן מובחר: הדבר האחרון שאני רוצה לומר שמאוד נהניתי לשמוע כאן את מורי ורבי זאב בילסקי.

בני בן מובחר: אני לא יודע איך לעשות את זה, אבל אני כל כך אוהב אותך שאני רוצה להעביר לך מקומות חניה מהגליל העליון שהתפנו אצלי מחקלאות שקורסת.

בני בן מובחר: החקלאות בגליל העליון בקריסה ואנחנו אומרים לכם, זה לא רק בעיה ביטחונית.

בני בן מובחר: הבעיה הכלכלית שהחקלאים נגמרים בגליל היא גם בעיה ביטחונית והיא גם בעיה של מדינת ישראל.

בני בן מובחר: אם לא יישארו תושבים בגליל, האלוף תמיר ידעי עם אלוף פיקוד צפון יצטרך להקים בסיסים צבאיים במקום הרחבות הישובים בגליל.

בני בן מובחר: תודה רבה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אנחנו שוב עוברים לחברי הכנסת, חבר הכנסת עיסאווי פריג' בבקשה.

עיסאווי פריג': שלום לכל החברים.

עיסאווי פריג': אני שאלתי שזאב דיבר, קיוויתי ורציתי גם לראות ראשי רשויות מהחברה הערבית בין הנוכחים, כי בטחון הוא לא נחלתם רק של היהודים, הוא נחלתם גם של הערבים וכל אזרחי מדינת ישראל.

בני בן מובחר: כבאלן פה.

בני בן מובחר: כבאלן זה הנציג שלנו.

עיסאווי פריג': כן.

עיסאווי פריג': אז ביטחון חשוב לכולם, לכל אזרחי המדינה וכולנו שואפים להיות בחברה שווה וביטחונית.

עיסאווי פריג': צר לי מאוד לשמוע את הדברים לגבי הצפון, אבל חברים, רשת הביטחון החשובה ביותר היא לנסות למצוא תהליך של פריצת דרך לשלום או הסדרים שאנחנו נמשיך לחפש אותם.

אורן אסף חזן: דבר פרקטיקה, לא פנטזיות, עיסאווי.

אורן אסף חזן: חוץ וביטחון פה, לא ערוץ הילדים.

אבי דיכטר: אורן, זה לא מליאה.

אורן אסף חזן: להיפך.

עיסאווי פריג': אני איש עם תקווה ואיש שרואה את הדברים בעין חיובי.

עיסאווי פריג': אני מאמין שהביטחון הכי חזק הוא לנסות לחתור לשלום ולא משנה, ואז אני לא צריך לחשוב במחשבה שאני מעלה כאן ולא צריך להיות מודאג.

ענת ברקו: הלוואי.

ענת ברקו: אינשאללה.

עיסאווי פריג': אבל עכשיו אני לעניין המיגון, חברים.

עיסאווי פריג': אני רוצה להתייחס לזה מהזווית שלא התייחסנו אליה עכשיו ושמעתי את נציג משרד הביטחון, הרפרנט שדיבר על ה-150 מיליון, ושמעתי את החבר מפיקוד העורף, הקצין, וכל החברים.

עיסאווי פריג': אני רואה את הדברים, האם אנחנו בדיון אקדמי בכדי להעביר נתונים שנקשיב להם או לבחון את זה ברמת המציאות, השטח.

עיסאווי פריג': אם אני בוחן את הדברים ברמת השטח, יש פער ענק במה שאתם הצגתם לבין מה שקיים בשטח.

עיסאווי פריג': כשאתם אומרים לי מערך מיגון תקני ברמה הפרטית וברמה היישובית ציבורית, ושאלתי אותך ואני מנסה להוריד את זה לרמת השטח, ברמה היישובית.

עיסאווי פריג': אני אומר, כנראה שאתה מדבר על מדינה אחרת.

עיסאווי פריג': אני לא מכיר הרבה ערים או ישובים ערביים שיש בכלל מקלט ציבורי.

עיסאווי פריג': זה מושג לא קיים.

עיסאווי פריג': לא קיים המושג.

עיסאווי פריג': מה זה מקלט ציבורי בעיר ערבית או ישוב ערבי.

עיסאווי פריג': כולה יש כמה בתי ספר שיש בהם מקלטים שמשתמשים בהם, חדר ספריה או חדר מחסן, או חדר לימוד, זה עולם אחר.

עיסאווי פריג': זו המציאות.

עיסאווי פריג': אז שאלה ראשונה, האם כשאתה אומר לי מערך תקני אתם עורכים בדיקה לכל מדדי התקינה שאתם חושבים שצריכים להיות.

עיסאווי פריג': אתם מאשרים בתי ספר אצלנו במגזר הערבי, אם עושים בית ספר, ומה שחשוב לראש העיר כמו גם ראשי עיר במגזר היהודי, מה יעזור לי בבחירות, מי יביא לי יותר קולות, איזו חמולה תביא לי יותר קולות.

עיסאווי פריג': איפה אתם נמצאים בבניה התקנית של בתי הספר ובתי הרווחה וכל המקומות הציבוריים?

עיסאווי פריג': אתם לא שם.

עיסאווי פריג': אז עולה השאלה שאני שאלתי ולא קיבלתי תשובה.

עיסאווי פריג': מידת שיתוף הפעולה ביניכם לבין ראשי השלטון הערבי ברמת הבניה וברמת ההדרכה וברמות היומיומיות.

עיסאווי פריג': כי אני רוצה שהבן והבת שלי בבית הספר, שיקבלו גם הדרכות איך לנהוג בזמן של נפילת קטיושה.

עיסאווי פריג': גם בכפר קאסם נפלו טילים.

עיסאווי פריג': רסיסי טילים.

עיסאווי פריג': במלחמת לבנון השנייה עשרות ערבים נהרגו.

עיסאווי פריג': בנצרת, במג'דל כרום, בהרבה מקומות.

עיסאווי פריג': חברים, בטחון חשוב לכולם.

עיסאווי פריג': אני מסיים ואני אומר, חברים, המציאות מה שאתה אדוני הצגת לגבי הנתונים והמגזר, אני בספק אם זה נכון.

עיסאווי פריג': כי השטח שאני רואה את זה, 80% מבתי הספר אין בהם מקלטים, בישובים אין מקלטים ציבוריים.

עיסאווי פריג': אתה מדבר על עולם אוטופי שבינינו לבינו נמצא מרחק גדול.

עיסאווי פריג': אז אני חוזר על השאלה שעדי מקרן אברהם שאלה לגבי תכנית למגזר, לישובים הערבים וגם בכלל, שנפסיק לאכול בורקסים.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: ראש המועצה יורם ישראלי בבקשה.

יורם ישראלי: פעם לימדו אותנו בשריון לדבר בקצרה.

יורם ישראלי: שותפיי השריונרים למדו לדבר ארוך, אני אהיה קצר.

קריאה: פה יש צנחנים, לא שריונרים.

יורם ישראלי: חבר הכנסת פריג', הישוב הממוגן ביותר, ואני שמח על כך, במועצה האזורית מטה אשר שמי שלא יודע שוכנת לחופו של - - -

עיסאווי פריג': מזרעה?

יורם ישראלי: לא, ערב אל עראמשה.

עיסאווי פריג': כי הוא גבוה, הוא בהר.

יורם ישראלי: הוא שכן ולצערי הרב כשתמיד שאמרתי להם "חברה, אתם תחטפו רק את הפספוסים, אתם לא מאוימים", לצערי במלחמת לבנון נהרגו שם שלוש בחורות.

יורם ישראלי: לכן הטילים באמת לא מבחינים בין ערבים ליהודים, אם כי יושב פה ביאן מבית ג'אן, אני מבין שהתכוונת לסמוכי או פיקוד העורף שהתכוון לסמוכי גבול הלבנון, הוא לא מדבר בדיוק על ערבים, הוא מדבר על המגזר הלא יהודי.

יורם ישראלי: צריך לדייק בעניינים האלה.

יורם ישראלי: רציתי להגיד שני דברים.

יורם ישראלי: בחוק הטבות המס שהיושב ראש פה גפני הוביל אותו, ידעו יפה מאוד להקשיב לתרחיש של הצבא בנושא הישובים הסמוכים לגדר ויש הטבה נוספת למה שנקרא בגבול הלבנון סמוכי גדר.

יורם ישראלי: גם בתרחישים של צה"ל יש הבדל משמעותי בין החבר'ה שייתכן שהם יצטרכו להיות מפונים, אני מדבר על הטווחים של עד החמישה קילומטרים, ואני חושב שחייבים למצוא את הדרך, והבדיחה הזאת של ה-150 מיליון היא בדיחה.

יורם ישראלי: את העד חמישה קילומטר, מחר בבוקר למגן.

יורם ישראלי: יושבים פה חבר'ה מלימן, גני ילדים, מועדונים, אין מיגון, אין כלום.

יורם ישראלי: שלא לדבר על כל הישוב הוותיק שכולו נבנה על מקלטים ציבוריים ולא על מיגון אישי.

יורם ישראלי: דבר אחרון שלא קשור בדיוק למיגון וכל הדברים, אנחנו ברשויות זקוקים כמו שהצבא במשך השנים פיתח את כל תורות הלחימה לכיוון האויב וכל התקנים וכל ההסתערויות על האויב, בשנים האחרונות הכל מופנה לעורף אבל ההתפתחות בתקנון ובכל הדברים של הרשויות, לפחות אלה המאוימות, לא השתנה כלום.

יורם ישראלי: יש לנו איזה קב"ט שהוא חייב להכין את כל המועצה עם התקן היחיד שלו ואנחנו כבר מדברים על הדבר הזה, לא יודע כמה שנים, ושום דבר לא נעשה בעניין הזה, וזה כסף קטן.

אבי דיכטר: תודה רבה יורם.

אבי דיכטר: חבר הכנסת אורן חזן.

אורן אסף חזן: קודם כל סליחה שלא נכחתי בכל הדיון, זה באמת יום עמוס בכנסת אבל הייתי חייב לבוא לפה רק כדי לוודא שמה שאני חושב זה באמת מה שקורה.

אורן אסף חזן: בואו נפסיק עם השטויות.

אורן אסף חזן: אני נכחתי בדיון בשלומי לפני שנתיים ובעוד מספר דיונים של ועדות משנה חשובות בצפון.

אורן אסף חזן: תוציאו פרוטוקול, מילה במילה מה שנאמר אז נאמר היום.

אורן אסף חזן: אז או שאני טיפש או יסלחו לי ראשי המועצות, אתם פראיירים.

אורן אסף חזן: צוחקים עליכם.

אורן אסף חזן: זו המציאות.

אורן אסף חזן: אף אחד לא - - - אני אגיד לכם את זה בצורה הכי ברורה, אני אעשה מה שאני נוהג לעשות תמיד ואני לא אהיה פוליטיקאי.

אורן אסף חזן: פה אני לא צריך כותרות, לא חסרות.

אורן אסף חזן: הממסד לא סופר את הצפון.

אורן אסף חזן: אמרת את זה נכון, זה לא בא לידי ביטוי רק במיגון, זה בא לידי ביטוי ברפואה, בא לידי ביטוי בחינוך, זה בא לידי ביטוי בתשתיות, זה בא לידי ביטוי בהתנהלות היום יומית ולצערי מי שמשלם את המחיר זה רק אתם.

אורן אסף חזן: מאוד נוח בבית הזה וגם בממשלה להגיד רחוק מהעין רחוק מהלב, זה בכלל לא רלבנטי שהיום נסיעה מפה לנהריה זה פחות משעתיים.

אורן אסף חזן: היום להגיע מפה ל, הייתי ביערה לפני שלושה שבועות, אתה רואה אנשים, זה עולם אחר לגמרי.

אורן אסף חזן: לקחתי איתי חברים מהמרכזים ואמרתי "אתם יודעים הם לא ככה כי הם חיים בעננים, הם ככה כי המדינה פשוט מתעלמת מהם.

אורן אסף חזן: זו המציאות.

אורן אסף חזן: אי אפשר גם לדבר בשתי קולות, אדוני היושב ראש, מצד אחד עומד ראש הממשלה או נציגיו ומרתיחים את המערכת.

אורן אסף חזן: "חיזבאללה מתחמש, 100,000 טילים מאיימים על ישראל, הכל כבר מכוון, טוב שיש להם לריב בינם לבין עצמם, עוד רגע הכל פה מתרסק" ומצד שני דקה אחרי שיוצאים מהדיון מסיטים אתכם הצידה, או ש- - - לרוב הדברים בחברה וממשיכים הלאה.

אורן אסף חזן: אתם צריכים לבחור, אתם רוצים להמשיך להאמין לפוליטיקאים, אל תבואו בתלונות שאחרי זה תלכו לנחם אלמנות.

אורן אסף חזן: זו המציאות.

אורן אסף חזן: אם אתם לא רוצים תשנו את המציאות הזאת.

אורן אסף חזן: תפסיקו לחבק את הפוליטיקאים, הם צוחקים עליכם.

אורן אסף חזן: אני מרגיש את זה בכל כך הרבה מקומות.

אורן אסף חזן: יכולתי לבחור להגיד בדיוק ההיפך "אנחנו נעזור לכם ואנחנו נעביר והתכנית לפיתוח הצפון תעבור בתקציב הקרוב" היא לא תעבור, והתקציב לא יגיע.

אורן אסף חזן: זה לא קרה בתקציב 2015-2016, זה לא קרה ב-2017 וזה לא יקרה גם ב-2018.

אורן אסף חזן: למה?

אורן אסף חזן: כי השתיקה שלכם שווה להם זהב.

אורן אסף חזן: נקודה.

אורן אסף חזן: אתם רוצים לשמוע את האמת או שאתם רוצים שאני אספר לכם סיפורים?

אורן אסף חזן: זו המציאות.

אורן אסף חזן: אתם צריכים לשנות את זה.

אורן אסף חזן: לא לחבק ולא לתת תעודות הוקרה ולא לתת אזרחי כבוד לכל מיני שרים, זה לא עובד ככה.

אורן אסף חזן: זה נגמר ברגע.

אורן אסף חזן: אז אני לא יודע, אולי אני עוד ילד, אני אמנם נראה בן 400, אבל תתפלאו אני מאוד צעיר.

אורן אסף חזן: אולי אני רואה את זה אחרת אבל אני מכיר מציאות אחת.

אורן אסף חזן: אותך פגשתי לא מעט פעמים ואת האחרים פה פגשתי לא מעט פעמים והאינטרס גם של הצבא וגם שלכם הוא זהה והאינטרס של האזרחים בטח ובטח הוא זהה, הוא רק לא מתאים לנו כאן.

אורן אסף חזן: כי כשיש תקרה של הוצאה, ויש סקר שאומר שהמנדטים בבחירות הבאות יבואו כי אנחנו ניתן "נטו משפחה" שיקפצו לנו עם המיגונים, זה לא מעניין אף אחד.

אורן אסף חזן: אבל אם יהיה סקר שיראה פתאום שהצפון בוחר במפלגה כזאת או אחרת, אני מבטיח לך אתה לא תקבל 150,000, אתה תקבל מיליארד וחצי.

אורן אסף חזן: זו המציאות של היום.

אורן אסף חזן: אז נמשיך ונדון וניפגש פה, וניפגש בנמל חיפה, ונאכל עוד בורקסים שתאמינו לי, הם עושים לי רע כבר.

אורן אסף חזן: טעים, אבל עושה לי רק.

אורן אסף חזן: לא לעת הזו ולא בשביל זה אני נמצא בכנסת, ואני בטוח שאתם כראשי רשויות לא נמצאים במקום הזה ובטח ובטח אנשי המקצוע והצבא נמצאים שם כדי לעשות את הדבר הזה.

אורן אסף חזן: או שנתעורר, ואני מוכן ללוות אתכם, אבל אתם לא יכולים בשביל התושבים שלכם לדבר בשתי קולות.

אורן אסף חזן: לבוא לכאן להאשים את הכנסת או את הממשלה שלא מעבירים, שלא נותנים ושלא עובדים ודקה אחרי לחבק אותם.

אבי דיכטר: תודה אורן.

אורן אסף חזן: אני מסכם במשפט אחד אחרון.

אורן אסף חזן: תראו, בלי להיכנס יותר מדי ל- - - למבצעים, יש מציאות שהיא אחת.

אורן אסף חזן: אף אחד לא מחכה לנו שנהיה מוכנים, זאת עובדה.

אורן אסף חזן: לא מעניין אותי הערכות, אף אחד לא מחכה לנו שנהיה מוכנים ואני מאסתי באמירות "איך לא ראינו את זה קורה" פה אנחנו רואים את זה קורה ובסוף רק התושבים שלנו ישלמו את המחיר, הגיע הזמן לשנות את המציאות.

אורן אסף חזן: אנחנו דרך הוועדה הזאת בהקשרים הביטחוניים ודרך כל ועדה אחרת כדי שבצפון סוף סוף ירגישו אזרחים שווים.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אמיתי שמואל בבקשה, בקצרה כי אנחנו רוצים לסכם.

אמיתי שמואל: אני מתעסק בביטחון 42 שנים, אני רב"ש כפר מלל, חבר הנהלה, מפקד צוות צח"י במושב.

אמיתי שמואל: קטונתי לפני האנשים האלה מכפר ורדים ומהגליל ובני בן מובחר, אבל אני יכול להגיד מה שלנו כואב.

אמיתי שמואל: אני כישוב שאחראי על הישוב למעשה, אין לי שום אמצעים.

אמיתי שמואל: מזה שנים רבות שום דבר לא קיבלנו ואני בקיא בכל פרט ופרט.

אמיתי שמואל: הדבר היחידי שקיבלנו מפיקוד העורף.

אמיתי שמואל: פיקוד העורף באמת דבר מחמם את הלב, הם ישבו איתנו, הדריכו אותנו, הכל.

אמיתי שמואל: אבל בשיחה מלב ללב כששאלנו "מה יהיה אם נופל טיל" אז הם אמרו לנו "ברור לכם לאן אנחנו הולכים, אנחנו הולכים לעיר".

אמיתי שמואל: אף אחד לא ישים על המושבים בטח של דרום השרון שאנחנו במרכז ואנחנו לבד ומתמודדים לבד.

אמיתי שמואל: מה שאני מבקש, קודם כל אני מבין שאין תקציב, אמר פה קודם גפני "אין תקציב" אני מבקש משהו כי למועצה שלנו עד שהיא תביא לנו משהו, אנחנו לא מסוגלים להתמודד עם זה.

אמיתי שמואל: יש לי אנשים מצוינים למרות שכל האנשים שאיתי 60 פלוס, כולנו אחרי צבא כבר ואנחנו לא מסוגלים לעשות הרבה.

אמיתי שמואל: אנחנו צריכים עזרה של המוסדות, של צה"ל, של משמר הגבול שעוזר לנו פה בקטע הזה, מכבי אש וכל הגופים.

אמיתי שמואל: זה דבר אחד.

אמיתי שמואל: דבר שני רציתי לדבר בנושא של מקלטים.

אמיתי שמואל: אני בשנה האחרונה דאגתי ש-20 איש ממושב כפר מלל יבנו מקלטים.

אמיתי שמואל: אני בניתי שני מקלטים, לא אחד, הבעיה המרכזית שלנו היא שזה מבנה שאף אחד לא משתמש בו בעת שגרה, אבל המסים מיד מטילים עלינו.

אמיתי שמואל: אז אם יש אפשרות בנושא הזה לחשוב איך עושים ככה שהמסים לא יהיו כבדים, אני מודה לכם מאוד.

אמיתי שמואל: דבר אחרון, לצערי נפצעתי שלוש פעמים בשירות צבאי.

אמיתי שמואל: הייתי צנחן, לא הייתי במלחמה האחרונה והרגשתי צורך לעזור לצפון והתנדבתי אצל בני בן מובחר ואני רוצה להגיד לכם שהייתי נפעם מהפעילות שלו איך שהוא משתף את האזרחים, איך שהוא נלחם על כל דבר, פשוט להוריד את הכובע בפני האיש הזה, לא ראיתם דבר כזה איך האיש מתפקד.

אמיתי שמואל: פשוט תענוג.

אמיתי שמואל: תודה רבה.

אבי דיכטר: גולן אתה רוצה להשיב רגע בקצרה?

גולן ואך: מאוד בקצרה.

גולן ואך: אחד - אני מסכים עם סיוון, אמרתי את זה כבר, אני חושב שהממ"ד הוא הפתרון הנכון.

גולן ואך: זה הוכח בעוטף עזה וזה תורם לא רק למיגון, גם לרעידות אדמה וזה משהו שהוא לא מתפקידי אבל כאזרח, גם למצוקת הדיור, הוא חדר נוסף בבית שזה אף פעם לא מזיק.

גולן ואך: לגבי התכניות של המגזר שאיננו יהודי, דרוזים, ערבים, בדואים וכדומה.

גולן ואך: ראשית תכנית 2025 שדיברת עליה נותנת מענה רוחבי לכל האוכלוסיות, יהודים ושאינם יהודים, על פי רמת האיום שלהם.

גולן ואך: האיום הוא מה שמוביל.

גולן ואך: יש פערי מיגון גם בצפת גדולים מאוד וצפת היא מאוד מאוימת ואנחנו לא בונים תכנית מיגון לצפת, אנחנו בונים תכנית מיגון על פי האיום ועל פי סדרי העדיפויות.

גולן ואך: כפרים לא מוכרים בנגב, יש לגביהם מספר תכניות ממשלתיות שפיקוד העורף מעורב בהן.

גולן ואך: אחד זה מעבר שלהם לכפרים זמניים שגם בתוכם דרך אגב, בניגוד לחלק מהמגמות הקפדנו על כך שיהיה להם מיגון, למרות שזה מייקר את הפרויקטים, ויהיה להם מיגון גם בכפרים הזמניים.

גולן ואך: הדבר השני זה שחלק גדול מהכפרים שנמצאים עכשיו לא מקבלים מיגון כיון שהמיגון הוא באחריות הפרט.

גולן ואך: לשלם.

גולן ואך: אנחנו לא משלמים אף פעם לאזרח עצמו, היום זה חלק מהסטטוטוריקה וזה גם בא לידי ביטוי בבתי הספר.

גולן ואך: בית ספר שנבנה לא ממוגן בימים אלה זה ככל הנראה שהוא לא עבר דרך הוועדה המקומית או המחוזית כי אם הוא היה עובר הוא היה מקבל מיגון, אני אומר את זה לצערנו.

גולן ואך: הבדואים כבר מזמן לא שטחים פתוחים, כבר מ-2015 הם נמצאים בתוך פוליגוני התראה ייעודיים, זה משהו שהוא כבר שלוש שנים בפנים ורץ בשטח.

גולן ואך: מידת שיתוף הפעולה וחבל שלא נמצא פה חבר הכנסת פריג' לשמוע את זה, אני אעביר לו את זה גם בכתוב, אנחנו נמצאים פיקוד העורף עם מדריכי אוכלוסייה לשעות חירום חיילות וחיילות שנמצאים בישובים היהודיים והערביים בבתי הספר, ומדריכים את זה כולל פרויקטים של כיתות י' של חילוץ והצלה ואני חושב שמבחינה זאת זה פרויקט שמבחינה לאומית ראוי באמת להתכבד בו.

גולן ואך: לגבי הנושא של דרום השרון, הנושא של הורדת מיסוי ממקלטים זה רעיון מצוין, אני מודה שלמרות הוותק שלנו לא חשבנו עליו, זה כמובן לא נמצא אצלנו אלא בקרב הרשויות המדינתיות אבל כמובן שנבחן ונקדם את זה כי זה נשמע מאוד הגיוני.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: קודם כל תודה על ההתייחסות של כלל האנשים גם ממשרדי הממשלה וגם מהגופים, גם מהרשויות המקומיות והאזוריות ועל הסבלנות.

אבי דיכטר: זה דיון, אני יודע שלפעמים זה נראה טחינת מים אבל כאחד שמספיק שנים בתחום הזה, מכל הצדדים שרק אפשר לגעת בו, אני זוכר את הדיבורים האלה גם לפני ששדרות הפכה להיות מה שהיא היום מבחינת מיגון אני מתכוון, את כל הסקפטיים בסופו של דבר, זה לוקח זמן.

אבי דיכטר: נכון שזה לוקח הרבה מאוד זמן, הבעיה המרכזית מטבע הדברים היא סוגיית התקציבים.

אבי דיכטר: לכן כשאנחנו עוסקים בסוגיית המיגון או בכלל בסוגיית העורף, תפיסת העולם שלי היא נחרצת לפני כל מגע במיגון או בדברים האחרים.

אבי דיכטר: המדינה צריכה לעשות הכל, ההנהגה, צריכה לעשות הכל כדי שהעורף בישראל לא יהיה חזית.

אבי דיכטר: זה נשמע לנו מובן מאליו כל הדיונים ואנחנו עוסקים ב"העורף יהפוך להיות חזית" זו לא גזרת גורל, יש לנו המון מה לעשות, המון אני אומר מראש הממשלה, שר הביטחון, ממשלה, גופי הביטחון צה"ל ואחרים, יש לנו המון מה לעשות כדי שהעורף לא יהיה חזית.

אבי דיכטר: זה לא מובן מאליו.

אבי דיכטר: אגב, זה לא רק ענייני לחימה.

אבי דיכטר: יש מספיק דברים, ומגוון מספיק רחב של פעולות שאפשר וצריך לעשות בראייה שהעורף בישראל לא יהיה חזית.

אבי דיכטר: אלא מאי?

אבי דיכטר: אם משהו ישתבש או עד שהמציאות הזו תיכון, אתה מוכרח להיערך אחרת.

אבי דיכטר: אתה לא יכול מהיום למחר.

אבי דיכטר: תפיסת המקלטים הייתה סופר רלבנטית לא רק לימים של מלחמת השחרור ולאחריה, גם לימים של ההתשה בין אם בבקעת הירדן או בין אם לאורך נהר הירדן בתקופות שרמת הגולן הייתה עדיין בידי הסורים.

אבי דיכטר: אחרי זה, המקלטים, התפיסה השתנתה.

אבי דיכטר: היא לא פשוטה את הרגל לגמרי אבל השתנתה באופן מהותי.

אבי דיכטר: ברור שאי אפשר לעשות את הטיפולים האלה עם מתג אחד שאתה מרים ופתרת את הבעיה.

אבי דיכטר: ללא ספק הקצאת תקציבים היא שם משחק מאוד מרכזי.

אבי דיכטר: מאוד מרכזי ובתכנון רב שנתי ולא במתכונת של טפטוף חד פעמי ל-2019, אנחנו נמצאים ממש אחרי אישור התקציב בממשלה, לפני הבאת התקציב לכנסת ואתם יושבים בכנסת, הוועדה, גם ועדת הכספים שגפני עומד בראשה גם הועדה המשותפת לתקציב ובטחון שהיא משותפת לגפני ולי ואני עומד בראשה, אלה שתי ועדות שתעסוקנה בתקציב ברגע שהוא ינחת על שולחננו בתחילת פברואר, ויהיה לנו מה לומר גם בנושאי תקציבי המיגון.

אבי דיכטר: אנחנו משפיעים על התכניות, ואנחנו משפיעים על המסגרת ובין המסגרת לבין התכניות יש לנו מנעד מספיק רחב של דברים כדי להשפיע.

אבי דיכטר: הדבר השני שהוא יותר בנשמתה של הכנסת זו החקיקה ועמיר פרץ ציין את זה קודם לכן.

אבי דיכטר: עמיר יזם הצעת חוק ביחד איתי והצטרפו אליה, אנחנו בסך הכל 58 חברי כנסת.

אבי דיכטר: היא עוסקת בכל נושא בניית הממ"דים באופן שמשתפת גם את הממשלה וגם את הציבור בבניית הממ"דים.

אבי דיכטר: לא ב-10,000 שקל גמ"ח שמוקצים היום, אלא גם בהלוואה במתכונת של משכנתא עם ערבות מדינה לנושא של הריבית, גם בנושא של אי הכללתה של היחידה שנבנית בארנונה, ועוד הטבות שקבענו לעצמנו כדי שהנושא הזה יתפוס תאוצה במקביל לתקציבים לאומיים.

אבי דיכטר: זה נכון שבחישובי אוצר יגידו לך אבל זה מקטין את ההכנסות.

אבי דיכטר: או קיי, זה בדיוק "הסיכון" אם אפשר לומר שהאוצר נדרש לקחת, אבל התנופה שזה ייתן לבניית ממ"דים היא דרמטית, ללא שום קשר למגזר, ללא שום קשר לדברים אחרים.

אבי דיכטר: כמובן שבתיעדוף של משאבים אין ברירה, אתה חייב לעשות את התיעדוף הזה קודם כל לפי האיומים.

אבי דיכטר: לא במקרה ההשקעה התקציבית האדירה הושקעה בעוטף עזה בזמנו.

אבי דיכטר: בהחלט הסוגיה גם של גיאוגרפיה גם הנושא של חלוקה בין מקומות ציבוריים לבין מקומות פרטיים.

אבי דיכטר: נכון שלפעמים אתה אומר "בוא נשקיע בממ"דים במקום לעשות משהו גדול ציבורי אבל כל אחד שמכיר קצת את המערכות שהיו יודע שאתה לא רוצה לשלוח ילד לבית ספר אם אין שם מיגון.

אבי דיכטר: אז אתה מתחיל לשבש לו את החיים ואתה לא יודע כמה זמן זה עלול לקחת.

אבי דיכטר: לכן המהלך יהיה מהלך משולב.

אבי דיכטר: אנחנו כוועדת חוץ ובטחון כמליאה, וועדת המשנה להגנת העורף בוועדה בראשות עמיר פרץ אנחנו נמשיך את הפיקוח ההדוק גם מכאן בכנסת וגם בסיורים שאנחנו מקיימים בשטח.

אבי דיכטר: אגב, לצורך הסוגיה הזאת אפילו הקמנו פורום משותף, שתי ועדות פנים וחוץ ובטחון שבתחומים מסוימים אפילו עובדים ביחד כי האיומים הם לא רק איומי טילים, יש לנו גם איומים נוספים לאורך קו התפר, אבל זה רק אינפורמציה, זה לא ממש קשור למיגון.

אבי דיכטר: הדיונים ימשיכו להיות איטיים, אין לנו שום כוונה להרפות לא מכם ולא מהממשלה, אז אתם איתנו מתחת לאלונקה, זו אלונקה לאומית שבאמת נועדה בסופו של דבר לאפשר גם למי שבקצה עושה את העבודה, אם זה ראשי הרשויות ואם זה פיקוד העורף, לוודא שבסופו של דבר יהיו לנו ממ"דים אם תרצו כצ'ופר של שטח נוסף בבית מבלי שיהיה בו צורך, כי תזכרו את מה אמרתי בהתחלה.

אבי דיכטר: מדינת ישראל חייבת להבטיח שהעורף בישראל לא יהיה חזית.

אבי דיכטר: נקודה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: תם הדיון.