ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 754, 2019-01-23 10:30

ניסן סלומינסקי: הצעת צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ח-2018.

אלעזר שטרן: הוועדה דנה בדיון הקודם עד סעיף 8, כולל סעיף 8.

אלעזר שטרן: בעקבות הדיון בוועדה, התקיימה ישיבה פנימית של נציגי הממשלה והגופים השונים, הוחלפו טיוטות, ניסוחים, נעשו שינויים משמעותיים בעקבות הערות שנשמעו.

אלעזר שטרן: אני מציע, אדוני, שנתחיל מסעיף 9, מהסעיף שאנחנו נמצאים בו ועכשיו צריך לקרוא אותו.

אלעזר שטרן: אחרי שנסיים לקרוא את הצו, להסביר את כל הדברים שטעונים הסבר, נחזור חזרה, נסביר את התיקונים שנעשו.

אלעזר שטרן: ככל שיש עוד הערות ננסה ללבן אותן.

ניסן סלומינסקי: השמועה פשטה שעשיתם הרבה ישיבות ותיאומים, שזה דבר חשוב וטוב.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, יישר כוח, אני מקווה שעכשיו נוכל לרוץ יותר מהר.

יאירה פרנקל: תודה על קביעת הישיבה, כולי תקווה שנוכל לסיים את זה.

יאירה פרנקל: הוראות 9.

יאירה פרנקל: על אף האמור בפרק זה, רשאי הממונה, בהתייעצות עם ראש הרשות הממונה המוסמכת, לפי הסיכון של הלבנת הון או מימון טרור, להורות במקרה מסוים על דרכי זיהוי, דרכי אימות פרטים ודרישת מסמכים חלופיות.

יאירה פרנקל: מדובר בצו איסור הלבנת הון ומימון טרור לגבי גופים שהפעילות שלהם הוסדרה לאחרונה - מפעילים של מערכת לתיווך אשראי, האנשים שמלוים כסף למערכת והמערכת מעבירה את הכסף ללווים.

יאירה פרנקל: המערכת אמורה להיות מערכת מקוונת, אינטרנטית, אמורה להיות אחד הגורמים שמכניסים תחרות לתוך מערכת האשראי.

ניסן סלומינסקי: אנחנו צריכים לא להיסחף, כי יש חוק שמסדיר, למשל, אם הלווה לא משלם.

ניסן סלומינסקי: כל הדברים האלה מוסדרים בחוק, הם לא ענייננו כרגע.

ניסן סלומינסקי: אנחנו דנים רק בהיבטים של הלבנת הון.

יאירה פרנקל: נכון.

יאירה פרנקל: רשות שוק ההון מפקחת על הגופים האלה, מוודאת שאלה גופים ראויים.

יאירה פרנקל: פה יש את צו הלבנת הון.

יאירה פרנקל: בפעם הקודמת דיברנו על החובות הרגילות שיש בצווי הלבנת הון - שצריך לזהות את הלקוחות, לרשום את הפרטים שלהם, לאמת את הפרטים.

יאירה פרנקל: עכשיו אנחנו בהוראות נוספות שמשלימות את החובות העיקריות.

יאירה פרנקל: ביטול פטורים 10.

יאירה פרנקל: מפעיל יפעל בהתאם להערכת מידת הסיכון להלבנת הון ולמימון והקלות טרור שביצע כמפורט להלן:

יאירה פרנקל: השירות לפי הוראות סעיף 7, וזאת אם הערכת הסיכון שביצע המפעיל לגבי מקבל השירות מעידה כי יש צורך לבצע זיהוי כאמור;

יאירה פרנקל: יחולו פטורים והקלות, אם ניתנו לפי סעיפים 6 או 8, והמפעיל ישקול, לפי מידת הסיכון להלבנת הון ולמימון טרור את ביטול ההקלות, ככל שניתנו, לפי סעיפים 5(ו), 7(ג) או 9.

אלעזר שטרן: יש פה דרישה מהמפעילים, מהפלטפורמות לנהל את הסיכונים, לפעול לפי הערכות הסיכון שלהם, כשיש פה שתי דרגות: דרגה אחת זה שלפעמים הערכת הסיכון תדרוש מהמפעיל לבצע בדיקה של פנים מול פנים גם במצבים שהוא פטור מהדרישה הזאת, ובמקרים היותר חמורים, כשמתעורר חשש לביצוע של הלבנת הון או מימון טרור, לתת פטורים מסוימים שיכולים להינתן לפי הסעיפים של הצו ולתת הקלות מסוימות - חלקן יתבטלו בצורה אוטומטית, חלקן זה יהיה שיקול דעת של המפעיל לבטל אותן.

אלעזר שטרן: הכל זה במסגרת הדרישה להערכות סיכון, לניהול הסיכונים.

ניסן סלומינסקי: מי שצריך להחליט אם יש כאן סיכון או לא זה בעל הפלטפורמה, נכון?

יאירה פרנקל: כן.

ניסן סלומינסקי: אם נפלה תקלה והתברר שכן עבר כסף של טרור, יבואו אל אותו בעל פלטפורמה, יגידו לו: אדוני, אתה היית שותף לטרור, לארגון פשע או משהו כזה.

ניסן סלומינסקי: אנשים לא אוהבים שמתלים את זה בשיקול דעתם.

ניסן סלומינסקי: איך הוא יכול לדעת אם האיש חשוד בטרור או לא?

ניסן סלומינסקי: אני רואה שאף אחד פה לא העיר את העניין הזה, אז בסדר, אבל הגופים החוץ בנקאיים עמדו על הרגליים האחוריות בזמנו, הם אמרו שהם לא רוצים שזה יהיה תלוי בהם, אם הם יפספסו יבואו אליהם בטענות.

ניסן סלומינסקי: אני לא פותח את זה, אני רק אומר שאם חס ושלום יקרה מקרה, תדעו שלא תמיד הפלטפורמה אשמה.

יאירה פרנקל: יש להניח שהוא יפעיל שיקול דעת סביר.

יאירה פרנקל: יש חלופות שבהן ברור לו שהוא לא יכול לבטל את הפטורים וההקלות - אם זה בנסיבות שזה קשור לאיזו מדינה בעיתית.

רן בייליס: בדיון הקודם הערתי לגבי הנושא הזה של המדרג.

רן בייליס: ביקשתי שיבוטל המדרג, כי לא ראיתי הבחנה בין מצב שיש חשד להלבנת הון לבין הערכת סיכון שביצע המפעיל.

רן בייליס: אנחנו ביקשנו לבטל את זה.

רן בייליס: מה שקרה זה שהעבירו את זה מסעיף קטן (3) לסעיף 10.

רן בייליס: זה לא בדיוק הייתה כוונת המשורר.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא ניכנס לזה.

ניסן סלומינסקי: הערתי הערה לא בכוונה לשנות את זה, אלא שתזכרו שבמידה ויקרה מקרה, מדובר בבני אדם שיכולים לפספס, אפשר לדון אותם לכף זכות.

יאירה פרנקל: פרק ג' הוא פרק שמדבר על חובות בקרה ודיווח.

יאירה פרנקל: הדיווח הוא לרשות המוסמכת, לרשות לאיסור הלבנת הון.

יאירה פרנקל: נתחיל מסעיף 11 שמדבר על בקרה.

יאירה פרנקל: הבקרה אחרי מקבלי השירות - במקרה הזה זה גם ללווים וגם למלווים - היא מתמשכת.

יאירה פרנקל: הגוף צריך לעשות את זה כשהוא נותן את השירות וגם לאורך חיי ההלוואה.

יאירה פרנקל: בקרה 11.

יאירה פרנקל: (א) מפעיל יקיים בקרה אחר פעולות מקבל שירות, שאינו מקבל שירות בסכום נמוך, לצורך מילוי חובותיו בעניין זיהוי, דיווח וניהול רישומים לפי החוק ויבדוק כי פעולות מקבל השירות תואמות את אופי הפעילות הרגילה שלו לפי היכרותו עם מקבל השירות, וזאת לפי רמת הסיכון של מקבל השירות להלבנת הון ולמימון טרור; מבלי לפגוע בכלליות האמור, יקיים המפעיל –

יאירה פרנקל: לפי מידת הסיכון של מקבל השירות להלבנת הון ולמימון טרור, ויעדכן את רישומיו לפי זה; התעורר ספק לגבי זהות מקבל השירות או לאמיתות מסמכי הזיהוי שנמסרו למפעיל, יבצע המפעיל הליך של הכרת הלקוח פעם נוספת לפי מידת הסיכון של מקבל השירות ויעדכן את רישומיו לפי זה;

יאירה פרנקל: על פעילות הנעשית מול מדינות וטריטוריות המנויות בתוספת הראשונה;

יאירה פרנקל: על פעילות שיש בה סיכון גבוה להלבנת הון או מימון טרור.

יאירה פרנקל: ב) לצורך מילוי חובותיו בעניין זיהוי, דיווח וניהול רישומים לפי החוק, מפעיל יקיים בקרה מוגברת על פעילות חוזרת של מקבל שירות בסכום נמוך, לרבות פעילות המנויה בסעיף קטן (א)(2)(א) ו-(ב), המעוררת חשש להלבנת הון או מימון טרור.

ניסן סלומינסקי: מה זה "זיהוי"?

ניסן סלומינסקי: הוא צריך להזמין את הלקוח ולעשות הכרה של פנים מול פנים?

ניסן סלומינסקי: אני מבין שכל הפרינציפ הוא שאין כאן מפגש של פנים מול פנים, זה עובר דרך פלטפורמה מסוימת.

ניסן סלומינסקי: איך עושים את הזיהוי?

יאירה פרנקל: הזיהוי ייעשה בדרך של פנים מול פנים או בדרך מקוונת.

ניסן סלומינסקי: אתם תאפשרו אפשרות של זיהוי לא של פנים מול פנים?

יאירה פרנקל: כן.

יאירה פרנקל: הזיהוי של פנים מול פנים יוכל להיעשות גם באמצעים טכנולוגיים - צילום אינטרנטי, וידאו קונפרנס, דברים כאלה.

יאירה פרנקל: זה יוסדר בחוזר שלנו.

ניסן סלומינסקי: מה זה "פעילות שיש בה סיכון גבוה להלבנת הון"?

ניסן סלומינסקי: מי קובע מה זה סיכון גבוה או לא גבוה?

ניסן סלומינסקי: מה זה פעילות שיש בה סיכון גבוה?

ניסן סלומינסקי: לפי מה קובעים אם יש בזה סיכון גבוה או לא?

מאיה לדרמן: הגופים עצמם נדרשים לעשות הערכות סיכונים, להבין את הסיכונים.

מאיה לדרמן: פעילות בסיכון גבוה יכולה להיות פעילות מול מדינות מסוימות.

ניסן סלומינסקי: על זה דיברנו.

מאיה לדרמן: או לקוחות מסוג מסוים.

ניסן סלומינסקי: מה זה "לקוחות מסוג מסוים"?

ניסן סלומינסקי: איך את יודעת שיעקב הוא סיכון גבוה?

מאיה לדרמן: אם זה לקוחות בסכומים גבוהים, הפעילות מול הפלטפורמה היא ברמת סיכון גבוהה.

מאיה לדרמן: ניקח לדוגמה הלוואה שהיא מסוכנת יותר, פעילות שנראה שמקור הכספים, לאור העיסוק והפרופיל שהם קבעו ללקוח, נראה חריג, יש חשש לגבי מקור הכספים.

מאיה לדרמן: סיכון יכול לבוא מכל מיני מקומות – מסוג העסקה, מסוג הלקוח, מאופן הפעילות של לקוח מול הפלטפורמה.

ניסן סלומינסקי: האם תגדירו את הדברים האלה?

ניסן סלומינסקי: איך שזה כתוב זה לא מוגדר.

ניסן סלומינסקי: אם תבואו לרן ותגידו לו: "אדוני, אתה לא רואה שכספי טרור זורמים בפלטפורמה שלך", הוא יגיד: "על מה אתם מדברים".

ניסן סלומינסקי: הוא לא יודע למה יש סיכון גבוה.

ניסן סלומינסקי: האם תגדירו את זה קצת יותר?

ניסן סלומינסקי: אתם מומחים בנושא, זאת העבודה שלכם, יש לכם את כל המערכות.

ניסן סלומינסקי: יש כאלה שמתחמקים, אבל את הרוב, אני מניח, אתם תופסים.

ניסן סלומינסקי: לאדם רגיל אין את המומחיות הזאת, הוא לא יודע.

ניסן סלומינסקי: אם אתם רוצים שהוא יהיה נציגכם עלי אדמות ויעשה את זה, וכבר הסכמנו שאנחנו כן חושבים שמותר לרשויות לבקש למרות שמדובר באזרחים להיות הזרוע שלכם כדי לעשות את ההבחנה, אתם צריכים להנחות אותם בצורה כזאת שאחר כך לא תגידו: "אדוני, אתה שותף בטרור, למה לא התרעת".

מאיה לדרמן: ברור.

מאיה לדרמן: אנחנו מפרסמים מסמכי דגלים אדומים לגבי כל מיני נושאים שאנחנו חושבים שהם נושאים בסיכון.

מאיה לדרמן: שנה שעברה גם עשינו הערכת סיכונים לאומית יחד עם כל הרשויות הרלוונטיות.

מאיה לדרמן: היא פורסמה, היא פומבית.

מאיה לדרמן: אני מקווה שנוכל לעדכן אותה השנה.

מאיה לדרמן: זה משהו שנעשה באופן קבוע.

מאיה לדרמן: גם מזה אפשר ללמוד מה הסיכונים שאנחנו רואים.

מאיה לדרמן: כל הפעילות שלנו כדי להדריך ולהביא את הסיכונים שאנחנו רואים לסקטור הפרטי היא לא תחליף לכך שאותם גופים שפועלים בשוק הפרטי צריכים להבין את הסיכונים שחלים עליהם מעצם הפעילות הספציפית שלהם.

מאיה לדרמן: חובת הכרת הלקוח היא השלב הראשון שהם צריכים לעשות לפי הוראות הצו - בעצם להבין את פרופיל הלקוח, מה הפעילות המתוכננת שלו.

מאיה לדרמן: חריגה מפרופיל לקוח זה משהו שיכול להוות סיכון.

מאיה לדרמן: בלי קשר, הם צריכים לעשות הערכת סיכון.

מאיה לדרמן: חלק מהבקרה השוטפת שאנחנו דורשים פה היא כדי להבין מה הסיכונים של הלקוחות.

אלעזר שטרן: זה גם חלק מהתפקיד של הרגולטור שלהם, של רשות שוק ההון.

ניסן סלומינסקי: יש אנשים שהם מאוד קפדניים, כל שינוי קטן מדליק אצלם נורות אדומות, ויש אנשים שהם לארג'ים, הם יותר רחבים.

ניסן סלומינסקי: אני מסכים שאנחנו הופכים אותם לשליחים שלכם כדי לעזור.

ניסן סלומינסקי: כולנו רוצים שלא תהיה הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: צריכים להנחות את הגופים יותר, כדי שאל"ף, הם יוכלו לבצע את התפקיד שלהם, ובי"ת, כי הם לוקחים איזו שהיא אחריות מסוימת שאחר כך יכולים לבוא אליהם בטענות.

ניסן סלומינסקי: זה לא הוגן כשאת באה לאזרח בטענות על דבר שהוא לא מחויב.

ניסן סלומינסקי: כשלא מנחים אותו, הוא לא יודע מה תמרור אדום אצלכם.

מאיה לדרמן: המידע הזה מונגש באופן שוטף.

אסף נחמני: אחרי שהצו יוצא, כמו שקרה במקרה של הצו של נותני שירותי מטבע, ישנו גם חוזר מאוד מפורט שמדבר על אופן ניהול סיכוני הלבנת הון.

אסף נחמני: אנחנו מתכננים להוציא את החוזר ולהפעיל אותו על מפעילי תיווך באשראי.

אסף נחמני: שם יש הוראות הרבה יותר מפורטות לגבי אופן ניהול סיכוני אשראי, לרבות הדוגמאות שדיברתם, לרבות באיזה נושאים לגעת.

אסף נחמני: זה בנוסף למסמכים שמוציאה הרשות להלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: זה בסדר אם אתם עושים את זה.

יאירה פרנקל: אנחנו עוברים לסעיף 12.

יאירה פרנקל: יש פה שתי חובות.

יאירה פרנקל: החובה הראשונה היא דיווח רגיל - המפעיל מחויב לדווח באופן טכני לגבי העברות של נכסים פיננסיים מעבר לסכומים שקבועים, כאשר יש שלושה ספים: הוא חייב לדווח לרשות לאיסור הלבנת הון כשיש העברה מעל 50 אלף שקל, לדווח על אשראי אגב רכישת נכס או שירות מעל ל-150 אלף שקל, ולדווח על נכסים שבהם מעורבת המדינה או טריטוריה מהתוספת הראשונה, שאלו העברות יותר מסוכנות, בסכום מעל 5,000 שקלים.

יאירה פרנקל: את זה הם בכל מקרה חייבים לדווח.

יאירה פרנקל: סעיף קטן (ב) מדבר על דיווח בלתי רגיל, שזה לגבי פעולות שנחזות כחשודות יותר, כבעייתיות יותר.

יאירה פרנקל: הסעיף מפנה לתוספת הרביעית, שם יש רשימה של דגלים אדומים.

יאירה פרנקל: אם הפעילות נופלת תחת אחת הפעולות שמפורטות שם, קמה חזקה שמדובר בפעילות בלתי רגילה שמחייבת דיווח בלתי רגיל לרשות לאיסור הלבנת הון.

יאירה פרנקל: אם הוא מחליט שלא לדווח על זה כפעילות בלתי רגילה, הוא צריך לדעת להסביר למה הוא לא דיווח עליה כפעילות בלתי רגילה.

יאירה פרנקל: הטיפול בסוג הדיווחים הרגיל והלא רגיל הוא אחר ברשות, לכן חשוב להפריד ביניהם.

ניסן סלומינסקי: ה-50 אלף צריך להיות במכה אחת, או שזה יכול להיות פריסה של ה-50 אלף ל-10 אלפים, 10 אלפים וכו'?

מאיה לדרמן: זה בלתי רגיל.

ניסן סלומינסקי: כשהפכנו את זה לעבירת מקור בזמנו, אמרנו שעונשו של מי שמנסה לעשות את זה חמור עוד יותר, שזה נקרא משהו מתוחכם.

ניסן סלומינסקי: השאלה אם פה זה כך, וגם איך מאתרים דבר כזה.

יאירה פרנקל: זו האחריות של המפעיל.

יאירה פרנקל: אם הוא רואה שנעשות פעולות במטרה להימנע מדיווח, כמו לפצל יום אחרי יום, כמו לפצל בתוך אותו יום, דברים כאלה, הוא מחויב לדווח על זה דיווח בלתי רגיל, כדי להרים את הדגלים האדומים.

ניסן סלומינסקי: הוא צריך להכיר את הלקוח.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שמדובר בלקוח שיש לו מכולת ואת ה-10 אלפים שקל שהוא מרוויח כל יום הוא מעביר לפלטפורמה במקום לשים בבנק.

ניסן סלומינסקי: זה לא שהייתה עסקה גדולה שהוא פיצל.

מאיה לדרמן: לא כל יום הוא שם בפלטפורמה מהמשכורת שלו בשביל להלוות אותה למישהו אחר.

ניסן סלומינסקי: אם זה הפדיון שלו, למה לא?

ניסן סלומינסקי: במקום ללכת לשים בבנק ולקבל אפס ריבית, הוא שם בפלטפורמה.

ניסן סלומינסקי: אם אדם שם בפלטפורמה ולא בבנק, כנראה הפיתוי גדול יותר, הוא מקבל ריבית גבוהה יותר.

ניסן סלומינסקי: זה שווה לו, אחרת הוא לא היה עושה את זה.

מאיה לדרמן: חובת הדיווח הבלתי רגיל היא אחד התסמינים.

מאיה לדרמן: אם יש פעולה שמטרתה להימנע מחובת הדיווח, כמו פיצול 50 אלף לפעולות קטנות יותר, צריך לדווח עליה, אלא אם יש הסבר סביר.

מאיה לדרמן: אם יש הסבר סביר שמניח את דעתו של נותן השירות - לא צריך לדווח על זה.

מאיה לדרמן: אם זה לא מניח את דעתו, צריך לדווח על זה.

מאיה לדרמן: הוא יכול לשקול שיקולים של סבירות.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מתחילים להטיל עליו יותר ויותר מטלות.

ניסן סלומינסקי: אם הוא חושב שונה ממך, הוא בסוף עוד יואשם בשיתוף פעולה.

מאיה לדרמן: הוא יכול לתעד למה הוא חשב שזה לא חריג.

ניסן סלומינסקי: אם הוא חושב שזה לא חריג, למה הוא צריך לתעד את זה?

מאיה לדרמן: הוא צריך לתעד את הבדיקה.

ניסן סלומינסקי: הוא צריך לתעד דברים חריגים.

ניסן סלומינסקי: דבר שהוא חושב שהוא לא חריג הוא לא מתעד.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאת חושבת שזה חריג אם הוא כל יום שם את הפדיון שלו שם.

ניסן סלומינסקי: אם הייתי במקום רן, הייתי חושב שזה סביר מאוד שהאיש במקום לשים בבנק שם את זה שם.

ניסן סלומינסקי: זה נכון שזו אולי המשכורת שלו, אבל הוא בסוף חודש אמור לקבל את זה חזרה עם רווח גדול, זה שווה לו.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שזה לא חריג, אבל את תחשבי שזה חריג.

ניסן סלומינסקי: אני פתאום נכנס לתסבוכת איתכם, כי פתאום תגידו לי: מה, אתה לא רואה שזה פיצול, שזה תחמון?

אלעזר שטרן: בתוספת הרביעית של הצו יש רשימה של עשרים ומשהו תסמינים שמראש מקימים דגלים אדומים.

אלעזר שטרן: אם יש משהו שהוא פוצל, אם יש משהו שנראה לך כאילו מישהו פיצל את זה בשביל לרדת מתחת לסף, אז הנטל מתהפך.

אלעזר שטרן: יש את החזקה שאתה צריך לדווח על זה, אלא אם כן אתה יכול לתת לזה הסבר סביר.

אלעזר שטרן: אם מתקיים אחד מהתסמינים האלה, כן מצופה מהמפוקח להסביר למה.

ניסן סלומינסקי: אתם צריכים להיות בנויים לזה שהאיש לא עובד הרשות לאיסור הלבנת הון, האיש הוא אזרח.

ניסן סלומינסקי: הוא עוזר לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר להעמיס עליו שאם הוא לא פעל לפי הידע שיש לכם הוא כאילו מועל בתפקידו או שותף לדבר עבירה וכו'.

ניסן סלומינסקי: צריך להיקלט אצלכם שצריכים ככה להסתכל על העניין, לא להסתכל כאילו מאיה יושבת על הפלטפורמה הזאת וכשהיא רואה אז היא יודעת להבחין.

ניסן סלומינסקי: יושב שם רן.

ניסן סלומינסקי: רן לא מכיר את הכל.

ניסן סלומינסקי: הוא פועל כמו שאזרח רגיל פועל.

ניסן סלומינסקי: אתם צריכים להפנים שאלה אזרחים.

יאירה פרנקל: זה נושא שעולה.

יאירה פרנקל: יש לנו גם ועדת עיצומים.

יאירה פרנקל: זו טענה שעולה ונשמעת.

יאירה פרנקל: אנחנו גם עושים חושבים אצלנו.

יאירה פרנקל: דיווח של המפעיל 12.

יאירה פרנקל: (א) מפעיל ידווח לרשות המוסמכת על פעולתו כמפורט להלן:

יאירה פרנקל: שווה ערך ל-50,000 שקלים חדשים לפחות ולעניין אשראי שניתן אגב רכישת נכס או שירות – בסכום שווה ערך ל-150,000 שקלים חדשים לפחות; לעניין סעיף זה, "נכס פיננסי" – למעט נכס פיננסי שנדרש הליך משפטי, לרבות הליכי הוצאה לפועל, למימושו;

יאירה פרנקל: מעורבת מדינה או טריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה, בסכום שווה ערך ל-5,000 שקלים חדשים לפחות.

יאירה פרנקל: ב) מפעיל ידווח לרשות המוסמכת על פעולה הנחזית בעיניו כבלתי רגילה; לעניין זה, "פעולה" – לרבות ניסיון לביצוע פעולה; בלי לפגוע בכלליות האמור, יכול שיראו פעולה מן הפעולות המפורטות בתוספת הרביעית כפעולה בלתי רגילה.

יאירה פרנקל: ג) אין בדיווח על פעולה לפי הוראות סעיף קטן (א) כדי לפטור מחובות הדיווח לפי סעיף קטן (ב).

יאירה פרנקל: ד) מפעיל ידווח לרשות המוסמכת על פעילות של מקבל השירות שעליה דיווח למשטרת ישראל לפי סעיף 6(א)(1) לחוק, לפי סעיף 33(א) לחוק המאבק בטרור או לפי סעיף 6 לחוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית.

יאירה פרנקל: הסעיף הזה מתחבר לחובות בחוקים אחרים שמחייבים דיווח לרשויות אחרות על פעילויות חשודות.

ניסן סלומינסקי: האם אדם שמדווח למשטרה צריך לדווח לעוד רשויות?

ניסן סלומינסקי: זו הכוונה של הסעיף הזה?

יאירה פרנקל: אם נעשה דיווח.

מאיה לדרמן: על פעולות לפי חוק המאבק בטרור, כשיש חשד למימון טרור, או על פעולות לפי החוק למניעת הפצת נשק להשמדה המונית, שזה מתייחס לאיראן ולצפון קוריאה, מעבירים את המידע למשטרה, כדי שהמשטרה תבדוק אם יש אפשרות לבצע את הפעולה או אין אפשרות, והמשטרה נותנת הנחיות חזרה לגוף המדווח.

מאיה לדרמן: המשטרה מדווחת במקביל לרשות.

מאיה לדרמן: כשזה עונה על הרף של פעולה בלתי רגילה במקרה של חשד לעבירת הלבנת הון או מימון טרור - הם מדווחים אלינו.

מאיה לדרמן: למשטרה הם פונים כדי לקבל הנחיות מה לעשות.

מאיה לדרמן: חוק המאבק בטרור אומר שאם יש חשד למימון טרור, אם יש לך הצלבה מול רשימות של משרד הביטחון של גורמים מוכרזים, אתה צריך לעצור את הפעולה, לפנות לקבלת הנחיות, אחרת אתה מבצע עבירה לפי חוק המאבק בטרור.

מאיה לדרמן: חוק המאבק בטרור אוסר לעשות פעולה מול גורם מוכרז.

מאיה לדרמן: הפנייה היא כפולה: אלינו הם מדווחים דיווח, למשטרה - לקבלת הנחיות.

ניסן סלומינסקי: מדובר רק על גופים מוכרזים?

אלעזר שטרן: יש פה כמה הפניות.

ניסן סלומינסקי: איך רן יודע?

ניסן סלומינסקי: אם זה גופים מוכרזים, יכול להיות שהוא צריך לשאת איתו רשימה של כל אותם גופים.

מאיה לדרמן: יש רשימה.

מאיה לדרמן: יש לו חובה של בדיקה מול רשימת מוכרזים.

ניסן סלומינסקי: נניח שאת זה הוא יודע, זה קל.

ניסן סלומינסקי: יש עוד דברים שהוא צריך לדווח למשטרה?

מאיה לדרמן: אם הוא חושד שזה קשור למימון טרור, הוא צריך לעצור ולפעול.

מאיה לדרמן: זה תלוי בו.

ניסן סלומינסקי: בשביל זה הוא מדווח לכם.

מאיה לדרמן: יכול שיהיו חשדות כשמתייחסים לעמותה מסוימת.

מאיה לדרמן: אנחנו רואים מקרים של כל מיני עמותות שרשומות על גורמים שהם לאו דווקא גורמים מוכרזים, רק הפעילות היא פעילות חריגה.

מאיה לדרמן: היה מקרה, הוא גם הגיע לבית משפט, של בית ספר שעשה פעולות.

ניסן סלומינסקי: איך רן יודע את כל הפעולות שבית הספר הזה עושה?

מאיה לדרמן: הם ראו פעילות חריגה, דיווחו אלינו, ואז זה התברר כפעילות שקשורה למימון טרור.

ניסן סלומינסקי: נניח שבא בית ספר שיש לו קצת כסף ובמקום להפקיד אותו בבנק הוא מפקיד אותו אצל רן כי רן נותן לו יותר אחוזים.

מאיה לדרמן: בית ספר שמקבל תמיכה מהמדינה יכול לשים את הכסף הזה בפלטפורמה?

ניסן סלומינסקי: עמותה או בית ספר.

מאיה לדרמן: אני מדברת על הפקדות מזומן בבנק.

מאיה לדרמן: אם יש פעילות במזומנים שהיא לגורמים שלא קשורים לנותני שירותים של בית הספר - הבנק מדווח על זה.

מאיה לדרמן: לא בהכרח הגורם המדווח – הבנק במקרה הזה – ידע שזה קשור למימון טרור, זה פשוט הרגיש לו משהו חריג.

מאיה לדרמן: הוא דיווח אלינו.

מאיה לדרמן: יכול להיות שהוא כן יחשוב שזה קשור למימון טרור.

מאיה לדרמן: אם יש חשד למימון טרור, הוא נדרש גם לפנות למשטרה.

מאיה לדרמן: אם הוא לא חושב שזה קשור למימון טרור או לא יודע בכלל, הוא מדווח אלינו על פעילות בלתי רגילה.

מאיה לדרמן: לא צריך לאתר פעילות שהיא לא חשודה.

מאיה לדרמן: הרעיון פה הוא להתחקות אחר פעילות בלתי רגילה ולדווח עליה.

ניסן סלומינסקי: נדמה לי שיש לכם קשר, שאפשרנו קשר בין המשטרה לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: למה הוא צריך לדווח לשניהם?

מאיה לדרמן: חוק המאבק בטרור אומר להקפיא את הפעולה.

מאיה לדרמן: זה לא העניין שהוא יעביר אלינו את הדיווח, אנחנו נבדוק איתו ונעביר למשטרה.

מאיה לדרמן: הוא צריך לעצור פעולה.

מאיה לדרמן: הפנייה למשטרה מאפשרת לו לקבל הנחיות איך לפעול.

מאיה לדרמן: אנחנו לא מוסמכים להנחות את הגופים המפוקחים כיצד לפעול עם הכספים, זו סמכות שקיימת רק למשטרה.

מאיה לדרמן: זה סוג של תפיסת כספים.

מאיה לדרמן: הם רשות האכיפה שיכולה להורות לגורם המדווח לעצור.

ניסן סלומינסקי: ברגע שהוא מדווח למשטרה, למה המשטרה לא מדווחת לכם, למה הוא צריך לדווח?

ניסן סלומינסקי: למה הוא צריך לדווח לכם ולא המשטרה?

מאיה לדרמן: הוא עושה את זה במקביל.

מאיה לדרמן: זה צריך להיות במקביל, כי יש חובה לדווח בסמוך לביצוע הפעולה.

מאיה לדרמן: אנחנו לא מצפים מהמשטרה שתעביר אלינו בזמן אמת.

מאיה לדרמן: המשטרה עושה את הבדיקות.

ניסן סלומינסקי: את לא מצפה מהמשטרה אבל מצפה מהאזרח שיעשה את זה?

מאיה לדרמן: אני מצפה שהמשטרה תיתן באופן מיידי הנחיות לגוף המפוקח.

ניסן סלומינסקי: למה אוטומטית המשטרה לא מעבירה לכם?

ניסן סלומינסקי: למה רן צריך להעביר גם לכם?

מאיה לדרמן: אתה רוצה לקבוע חובות דיווח למשטרה על פעולות חשודות שהם מאתרים?

מאיה לדרמן: מה הסיטואציה שאתה מתאר?

ניסן סלומינסקי: הוא צריך להעביר למשטרה, והמשטרה צריכה להעביר לכם: תדעו שיש כאן חשדות.

ניסן סלומינסקי: למה הוא צריך להעביר גם לכם וגם למשטרה?

ניסן סלומינסקי: מחר יהיה עוד גוף ועוד גוף.

ניסן סלומינסקי: מטילים על האזרח יותר ויותר דברים במקום להטיל אותם על הגופים שזה התפקיד שלהם – המשטרה, הרשות וכו'.

אורית גן מור: הדיווח למשטרה הוא דיווח אופרטיבי.

אורית גן מור: הדיווח לרשות לאיסור הלבנת הון הוא דיווח מודיעיני שעובר לרשויות אחרות במקרה הצורך.

אורית גן מור: אנחנו לא מעבירים מידע לרשויות אחרות.

ניסן סלומינסקי: למה?

ניסן סלומינסקי: אין לכם אישור להעביר לרשות לאיסור הלבנת הון?

אורית גן מור: במקרה הצורך.

ניסן סלומינסקי: מה זה "במקרה הצורך"?

ניסן סלומינסקי: מצלצל אליכם רן: רבותיי, יש לי חשד לכסף של טרור, מה לעשות?

ניסן סלומינסקי: באותו רגע אתם גם צריכים להנחות אותו מה לעשות ואתם גם צריכים להעביר לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: למה רן צריך להעביר גם לכם וגם לרשות?

ניסן סלומינסקי: למה אתם לא עושים את זה ביניכם?

אורית גן מור: המידע שהרשות אוספת הוא לצרכים מודיעיניים.

אורית גן מור: אנחנו לא מעבירים מידע לרשות לאיסור הלבנת הון, אנחנו מקבלים מהם את המידע.

ניסן סלומינסקי: אסור לכם להעביר?

ניסן סלומינסקי: אתם רק מקבלים מהם?

ניסן סלומינסקי: נעשה הפוך - הם יעבירו רק לרשות לאיסור הלבנת הון, והרשות לאיסור הלבנת הון תעביר לכם.

אורית גן מור: זה שינוי חוק.

ניסן סלומינסקי: לקחנו את האזרח, הפכנו אותו לשליח שלנו, שזה בסדר, ולאט לאט אנחנו מעמיסים עליו עוד ועוד דברים שאת חלקם רשויות המדינה היו צריכות לעשות, לא הוא.

ניסן סלומינסקי: אנחנו צריכים להבין שכל עומס כזה, מעבר לעומס הרגיל, הוא גם אחריות, כי אם הוא לא יעשה הוא מסתבך.

מאיה לדרמן: את אותו מידע שהוא מעביר לשם הוא מעביר גם לכאן.

אלעזר שטרן: זה יותר הגיוני מאשר שזה יעבור בצורה של טלפון שבור – ממנו למשטרה, ומהמשטרה לרשות.

ניסן סלומינסקי: אתה פעם ניסית להיות במקום רן כדי לראות שזה אותו דבר וזה פשוט?

ניסן סלומינסקי: אני לא בטוח שזה אותו דבר וזה פשוט.

אלעזר שטרן: זה אותו מידע, אותו דיווח.

אלעזר שטרן: הדיווח אמור להיות אותו דיווח.

ניסן סלומינסקי: מה פירוש?

ניסן סלומינסקי: מהמשטרה הוא מבקש לדעת מה לעשות, שזה כבר משהו אחר.

רן בייליס: לכל שורה שרשומה בתקנות האלו יש עלויות כספיות בלתי מבוטלות.

ניסן סלומינסקי: אני מכיר את התופעה שאנחנו בהתחלה עושים איזה גשר צר על האזרח, לאט לאט דרך הגשר הזה מעמיסים עוד ועוד.

ניסן סלומינסקי: כל זה זה עבודה בשבילו, זה כסף בשבילו.

ניסן סלומינסקי: בעיקר מה שמפחיד אותי זו האחריות.

ניסן סלומינסקי: תתארו לכם שהוא העביר למשטרה אבל שכח להעביר לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: הוא יסתבך.

מאיה לדרמן: יש לו חובות לפי חוק איסור הלבנת הון, יש לו חובות לפי חוק המאבק בטרור והחוק למניעת הפצת נשק להשמדה המונית.

מאיה לדרמן: אלו חובות נפרדות.

מאיה לדרמן: לפי חוק המאבק בטרור יש חובה למנוע פעילות טרור.

מאיה לדרמן: אצלנו זה נדרש לצורך צרכי הרשות, שזה כמו כל דיווח בלתי רגיל שעובר לרשות.

ניסן סלומינסקי: מי שהיה צריך פעם את מד"א היה צריך לצלצל למד"א בנפרד, לכיבוי אש בנפרד, למשטרה בנפרד וכו'.

ניסן סלומינסקי: אנשים התבלבלו.

ניסן סלומינסקי: יום אחד קמה הממשלה ואמרה: אתה תצלצל רק למקום אחד, אנחנו כבר נפיץ את זה.

מאיה לדרמן: זה לא עובד ככה.

ניסן סלומינסקי: זה לא עובד ככה היום?

ניסן סלומינסקי: חשבתי שכשאתה מצלצל למספר אחד, שזה בדרך כלל המשטרה, הם מפצלים את זה למד"א או לכיבוי אש.

ניסן סלומינסקי: אם זה לא קיים, הגיע הזמן שזה יהיה קיים.

ניסן סלומינסקי: גם פה, אם רוצים שהאזרח ידווח, לא צריך להעמיס עליו.

מאיה לדרמן: אם יש לך חשד לעבירה, אתה הולך למשטרה להגיש תלונה, ואם יש משהו שקשור לרשות המיסים, אתה הולך לרשות המיסים.

מאיה לדרמן: הרשויות לא מחליפות ביניהן כל הזמן מידע.

מאיה לדרמן: אם זה מה שאתה רוצה, ועדת חוקה יכולה לשנות את חוק הגנת הפרטיות כך שכל הגופים יעבירו ביניהם את המידע.

ניסן סלומינסקי: אישרנו לכם קשר עם רשות המיסים.

ניסן סלומינסקי: אתם רוצים שננתק את זה?

מאיה לדרמן: להעביר להם, לא לקבל.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שרן יעביר רק לכם, כאשר אתם תעבירו למשטרה או לרשות המיסים.

ניסן סלומינסקי: אם יש לו חשד, הוא יעביר רק לכם, אתם תפזרו את זה, לא שהוא יתחיל לפזר את זה.

מאיה לדרמן: יש פה משהו מאוד נקודתי.

ניסן סלומינסקי: אל תשכח גם לדווח לרשות המיסים, כי יש כאן גם נושא של מיסים.

ניסן סלומינסקי: גם אליהם אל תשכח, אחרת אתה תואשם כשותף להעלמת מס, לא להלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: אולי יש עוד גופים שצריך.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נתקדם, אבל זה לא בסדר.

ניסן סלומינסקי: צריכים למצוא שיטה ודרך לשחרר את האזרחים שכן רוצים להיות בסדר, שכן רוצים לעזור, שכן רוצים לשתף פעולה, לא להעמיס עליהם עוד כל מיני דברים בגלל שפתחנו איזה שהוא גשר.

בוריס פבלוב: לגבי העניין הזה של הדיווחים לרשויות נפרדות, אני מאוד מסכים עם האמירה שלך.

בוריס פבלוב: הדיווחים לרשות לאיסור הלבנת הון זה משהו שקורה תקופתית, אלה לא דברים ששוכחים, אבל הדיווח למשטרה זה משהו שצפוי להיות פעם בכמה שנים.

בוריס פבלוב: זה נשמע מאוד סביר שפלטפורמה יכולה לשכוח לעשות דיווח כזה.

אלעזר שטרן: זו חובת דיווח לא לפי הצו הזה, זו חובת דיווח מכוח החוק.

אלעזר שטרן: הסעיף פה מפנה לסעיפים בחוק שמכוחם יש את חובת הדיווח.

אלעזר שטרן: פה זו רק הבהרה שאומרת שכשאתה ממלא את חובתך בלדווח למשטרה, תדווח גם לרשות לאיסור הלבנת הון.

אלעזר שטרן: זה לא שהצו פה הוא זה שקובע את חובת הדיווח למשטרה.

בוריס פבלוב: זה חלק מהקושי.

ניסן סלומינסקי: תיקחו את ההערות האלו לתשומת לב, תנסו למצוא פתרון, כי זה יתפוצץ ברגע מסוים.

ניסן סלומינסקי: ברגע שיש גשר אז מעמיסים עליו.

ניסן סלומינסקי: בהתחלה זה לא בסדר קצת, אחר כך יותר, אחר כך אומרים: בסך הכל הוספנו עוד משהו, הוספנו עוד משהו.

ניסן סלומינסקי: בסוף הגשר הזה יישבר.

ניסן סלומינסקי: תנסו לחשוב איך להקל על האזרחים - אני מדבר על אזרחים טובים שהם כן שומרי חוק, שכן רוצים לעזור.

ניסן סלומינסקי: תיכנסו לנעלים של רן, של בוריס או של מישהו אחר, ותחשבו איך אפשר לסייע.

ניסן סלומינסקי: אם הם רוצים לעזור, בואו נעזור להם, לא נעמיס עליהם.

יאירה פרנקל: נעבור לסעיף 13 – פרטי דיווח.

יאירה פרנקל: אלה פרטי דיווח שצריך להעביר לרשות לאיסור הלבנת הון.

יאירה פרנקל: פרטי דיווח 13.

יאירה פרנקל: דיווח לפי סעיף 12 יכלול פרטים אלה:

יאירה פרנקל: שם;

יאירה פרנקל: מען;

יאירה פרנקל: מספר פקסימיליה או כתובת דואר אלקטרוני;

יאירה פרנקל: סוג הרישיון ומספר הרישיון שקיבל מפעיל לפי חוק הפיקוח על

יאירה פרנקל: בסיסי או רישיון מורחב לפי אותו חוק;

יאירה פרנקל: תאריך ביצוע הפעולה כפי שנרשם אצל המפעיל;

יאירה פרנקל: סכום הפעולה לפי השער היציג, שפרסם בנק ישראל, הידוע ביום

יאירה פרנקל: סוגי מטבע החוץ שבהם בוצעה הפעולה והסכום באותו מטבע;

יאירה פרנקל: שהקצה המפעיל לאשראי;

יאירה פרנקל: אם הפעולה נעשית באמצעות כרטיס אשראי או כרטיס

יאירה פרנקל: ספרות אחרונות של הכרטיס, המדינה המנפיקה, וכן שם,

יאירה פרנקל: אם הפעולה נעשית באמצעות שיק – גם מספר החשבון ופרטי המוסד שעליו נמשך כל שיק, פרטי זיהויו של בעל החשבון, מענו ומספר הטלפון שלו כפי שהם מופיעים על השיק, ושם האדם שלפקודתו נמשך השיק ככל שקיים; לדוח יצורף עותק מצולם של השיק משני צדדיו; במקרה שהתמורה ניתנה בשיק, ייכללו בדיווח כל פרטי השיק שניתן כתמורה, לרבות שם האדם שלפקודתו נמשך השיק, אם קיים;

יאירה פרנקל: גם פרטי הזהות והמען של עושה השטר והנמשך, כפי שהם מופיעים על גבי השטר; לדיווח יצורף עותק מצולם של שטר החליפין או שטר החוב משני צדדיו;

יאירה פרנקל: נכס פיננסי מאחר – גם את פרטי הזיהוי של הנמחה והממחה, כמפורט להלן:

יאירה פרנקל: מעמד מקבל השירות (תושב/תושב חוץ/ תאגיד ישראלי/ תאגיד חוץ), מדינת הנפקת מסמך הזיהוי, ליחיד – תאריך לידה ומין, לתאגיד – תאריך ההתאגדות;

יאירה פרנקל: לידה ומין, לתאגיד – תאריך ההתאגדות;

יאירה פרנקל: שם מקבל השירות, מספר זהותו ומענו, וכן שם המעביר או הנעבר, לפי העניין, מספר זהותו ומענו, אם אינו מקבל השירות, מספר המוסד הפיננסי, מספר הסניף, מספר החשבון במוסד הפיננסי שאליו מתבצעת העברה, אם קיים; ואולם בפעולה אל מול מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה המנויה בתוספת הראשונה – ייכללו בדיווח הפרטים האמורים ולגבי שם המעביר או הנעבר, לפי העניין, מספר זהותו ומספר חשבונו במוסד הפיננסי, כפי שנמסרו; יא) בדיווח לפי סעיף 12(ב) – ייכלל גם סיבת הדיווח, לרבות תיאור הפעולה שבשלה הוגש הדיווח על כל נסיבותיה, ויצורפו לו אסמכתאות לביצוע פעולה; דיווח לפי סעיף 12(ב) על פעולה שמבצעה אינו מקבל שירות יכלול את הפרטים הנדרשים בפסקה (3) גם לגבי מבצע הפעולה, אם היו מצויים בידי המפעיל;

ניסן סלומינסקי: האם לגופים שיש להם את הפלטפורמה הדיווחים האלה זה דבר חדש או שהם כבר קיימים במערכת?

יאירה פרנקל: הם קיימים במערכות הדיווחים שיש להם.

מאיה לדרמן: הם לא מדווחים היום.

ניסן סלומינסקי: מישהו יודע להגיד לי כמה דיווחים תצטרכו לדווח ביום, בשבוע, בחודש?

ניסן סלומינסקי: תנו לי רק מושג.

אלעזר שטרן: הם יכולים לתת מושג רק לגבי דיווחים רגילים.

אלעזר שטרן: את הדיווחים הבלתי רגילים קשה להם להעריך.

ניסן סלומינסקי: נניח שבמשך שנתיים שהוא עובד הוא נתקל בדיווחים בלתי רגילים 10 פעמים, פעם אחת.

ניסן סלומינסקי: כמה פעמים זה יצריך מכם לדווח?

בוריס פבלוב: אני אנסה לתת הערכת אצבע מאוד גסה לגבי הדיווחים הרגילים, לא הבלתי רגילים.

בוריס פבלוב: בשקלול ההלוואות מעל 50 אלף שקל ומספר הלווים, אנחנו מדברים על מעל 1,000 דיווחים בחודש.

אלעזר שטרן: חשוב לציין שמדובר על טריא שהיא שחקנית גדולה.

אלעזר שטרן: יכול להיות שאצל שחקנים שהיקף הפעילות שלהם נמוך יותר, גם היקף הדיווחים שלהם נמוך יותר.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן לוקח לכם להכין דיווח כזה?

בוריס פבלוב: דיווח רגיל מצריך אפיון ופיתוח.

בוריס פבלוב: אחר כך זה שולף את הנתונים לפי קריטריונים שהם סך הכל קשיחים, הם לא משתנים.

בוריס פבלוב: הדיווח הבלתי רגיל יותר מורכב, הוא מצריך הסברים, הוא מצריך עבודה ידנית של פרט כלשהו.

ניסן סלומינסקי: בוא נדבר על הדיווח הרגיל.

ניסן סלומינסקי: הנתונים שמבקשים מכם פה הם בשליפה, או שכל קליינט זה סיפור נפרד?

בוריס פבלוב: רוב העבודה היא באפיון ובפיתוח של אותו דוח, גם בשמירת הנתונים במסד הנתונים לפי השדות שמבקשים.

בוריס פבלוב: גם לאחר שאתה שולף את הדוח יש תהליך של טיוב נתונים, לעבור על הדוח, לוודא שהדברים נשלפים כמו שצריך.

בוריס פבלוב: כל דוח כזה, שזה דוח חודשי כמו שאני מבין, לוקח עוד כמעט יום עבודה שלם.

ניסן סלומינסקי: אתה אומר שאתה מוציא 1,000 דוחות כאלה בחודש.

בוריס פבלוב: זה דוח אחד שכולל 1,000 רשומות.

ניסן סלומינסקי: כל 1,000 הדיווחים האלה זה יום עבודה של אדם.

בוריס פבלוב: אחרי האפיון והפיתוח, יושב אדם בשביל לטייב את הנתונים, לראות שהנתונים נשלפו טוב.

בוריס פבלוב: זאת עלות לא מבוטלת.

בוריס פבלוב: עיקר המשאבים, כמו שאמרתי, הם לדיווחים הבלתי רגילים.

ניסן סלומינסקי: תצפה שאליך לא יגיעו מקרים שתצטרך לדווח דיווחים בלתי רגילים.

בוריס פבלוב: הלוואי.

בוריס פבלוב: אבל אז ישאלו אותי למה אני לא מדווח דיווחים בלתי רגילים.

יאירה פרנקל: לגבי מקבל השירות –

יאירה פרנקל: מספר זהות;

יאירה פרנקל: מספרי טלפון, עד שני מספרים, אם ידועים;

יאירה פרנקל: ליחיד – מין;

יאירה פרנקל: תאגיד חוץ);

יאירה פרנקל: לגבי הנהנים ובעלי השליטה, אם קיימים, הפרטים הנדרשים לפי סעיף 3(ב) ו-(ג).

יאירה פרנקל: נמשיך לסעיף 14 – איסור גילוי ועיון.

יאירה פרנקל: בסעיפים הקודמים ראינו מקרים בהם צריך להעביר דיווח בלתי רגיל ומקרים בהם צריך לעשות פעולות משלימות.

יאירה פרנקל: הסעיף הזה נועד להסדיר את המקרים האלה.

יאירה פרנקל: הסעיף הראשון מגן על הדיווח הבלתי רגיל, הוא אוסר על המפעיל לגלות למישהו חוץ מגורמים מוסמכים שהוא מגבש ומדווח דיווח בלתי רגיל.

יאירה פרנקל: סעיף (ב) מדבר על כך שאם המפעיל חושש שאם הוא יבצע את אחת הפעולות המשלימות האלו זה יחשוף אותו בפני מקבל השירות, זה יעמיד אותו בסכנה או במצב לא נעים, הוא רשאי שלא לעשות כן, ובלבד שהוא מדווח לרשות המוסמכת על החשש.

ניסן סלומינסקי: את מה הוא לא רשאי לעשות?

יאירה פרנקל: את הפעולות המשלימות, את הבירורים המשלימים, את הבקרות המשלימות.

יאירה פרנקל: אם הוא נמצא מול מבצע פעילות והוא צריך לעשות בקרות נוספות, בירורים נוספים אבל הוא חושש שאם הוא יבצע אותם זה יחשוף את העובדה שהוא חושד, נתנו לו אפשרות לא לבצע את הפעולות האלו, ובלבד שהוא מדווח לרשות לאיסור הלבנת הון שתוכל לשים עין על המקרה הזה.

ניסן סלומינסקי: פעולה לא רגילה הוא מצווה לא לבצע, נכון?

יאירה פרנקל: הוא יכול לבצע.

ניסן סלומינסקי: אמרתם שאם יש לו חשד הוא עוצר את הפעולה.

מאיה לדרמן: זה בטרור.

מאיה לדרמן: בטרור צריך לעצור.

ניסן סלומינסקי: או בפשע מאורגן?

מאיה לדרמן: או במימון של נשק להשמדה המונית.

ניסן סלומינסקי: רק באלה.

ניסן סלומינסקי: בשאר הדברים הוא יכול לבצע את הפעולה, רק לדווח.

מאיה לדרמן: הוא רשאי שלא, אם הוא חושב שזה מסוכן מידי.

יאירה פרנקל: איסור גילוי ועיון 14.

יאירה פרנקל: (א) מפעיל לא יגלה את עובדת גיבושו, קיומו, אי-קיומו או תוכנו של דיווח לפי סעיף 12(ב), וכן לא יגלה את עובדת קיומו של דיווח משלים כמשמעותו בסעיף 31(ג) לחוק, את עובדת קיומה של בקשה לדיווח כאמור או תוכנו של אחד מאלה, וכן לא יאפשר מתן עיון במסמכים המעידים על כל אחד מאלה; על אף האמור, מפעיל יגלה מידע או יאפשר מתן עיון כאמור למי שמוסמך לכך לצורך מילוי תפקידו אצל המפעיל, לממונה או למי שהוא הסמיכו, לרשות המוסמכת או לפי צו בית משפט.

יאירה פרנקל: כאמור בסעיף 11(א), התעורר חשש להלבנת הון ולמימון טרור כאמור

יאירה פרנקל: בסעיף 12(ב), ומפעיל סבור כי ביטול פטורים או הקלות לפי סעיף 10

יאירה פרנקל: להפרת חובתו לפי סעיף קטן (א), רשאי הוא שלא לעשות כן, וידווח

ניסן סלומינסקי: כן מופיע פה טרור.

ניסן סלומינסקי: אם הוא חושש, הוא כן מבצע את הפעולה?

מאיה לדרמן: יש חוק נפרד.

מאיה לדרמן: חוק המאבק בטרור אומר שצריך לעצור את הפעולה.

מאיה לדרמן: כאן אנחנו אומרים שיש מקרים שאנחנו נרצה לעשות בדיקה נוספת.

מאיה לדרמן: אם יש לך חשש, אם אתה עדיין לא חושב שזה חשד למימון טרור כמו שחוק המאבק לטרור מציין אלא יש לך משהו שנראה לך חריג, תעשה בירור נוסף, תעשה בקרה, אולי תבקש מסמכי זיהוי.

מאיה לדרמן: זה עדיין לא אותו רף של חוק המאבק בטרור, זה רף אחר.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, הוא יכול לבצע את הפעולה כשיש לו חשש, רק הוא צריך לדווח.

מאיה לדרמן: חוק המאבק בטרור מדבר על חשד או הצלבה מול הרשימות.

מאיה לדרמן: בשני המקרים האלה צריך לפנות למשטרה.

ניסן סלומינסקי: פה יש חשש, שם יש חשד.

מאיה לדרמן: נכון, הרף כאן נמוך יותר.

ניסן סלומינסקי: איפה זה באחוזים?

מאיה לדרמן: אין פה אחוזים.

מאיה לדרמן: החוק קבע לנו פטור מאוד ברור.

ניסן סלומינסקי: איך רן ידע אם זה בשלב של לעצור?

מאיה לדרמן: במקרה של מימון טרור הוא יעצור את הפעולה ויפנה.

ניסן סלומינסקי: את רוצה לקחת עורך דין שיברר למה הוא ביצע את הפעולה?

מאיה לדרמן: שיעצור את הפעולה ויפנה למשטרה.

ניסן סלומינסקי: שיעצור את הפעולה גם על חשש?

מאיה לדרמן: אם הוא לא יודע להחליט אם זה כן חשד או לא חשד, שיעצור את הפעולה ויפנה למשטרה.

ניסן סלומינסקי: אם הוא עוצר את הפעולה, אז אותו אחד כבר יודע שחושדים בו.

ניסן סלומינסקי: כאן הרעיון היה שהאיש לא ידע, כדי שאפשר יהיה לתפוס אותו או לבדוק אותו ברמה שונה.

ניסן סלומינסקי: יש איסור לרמוז לו או לאפשר לו להבין שהוא תחת חשד.

מאיה לדרמן: אתה לא חייב לאפשר לו להבין, אתה יכול לעכב את הפעולה בלי שהוא יבין.

ניסן סלומינסקי: מי שעוסק בטרור או בפשע מאורגן מבין.

מאיה לדרמן: אז שכמה שיותר מהר יפנה למשטרה וידווח על הפעולה.

מאיה לדרמן: חוק המאבק בטרור קובע שאם אין אפשרות לעכב פעולה במהלך עסקים תקין, זה יכול להיות גם בסמוך לאחר ביצוע הפעולה.

מאיה לדרמן: הכלל הוא כן לעצור את הפעולה.

מאיה לדרמן: חוק המאבק בטרור קובע את הדברים האלה.

בוריס פבלוב: השאלה אם עניין איסור וגילוי התוכן של הדיווח מתייחס גם לבנק.

בוריס פבלוב: אם היום, במציאות שלפני הצו, הבנק שאל את כל הנתונים, האם עכשיו, יום אחרי הצו, הסעיף הזה יבוא ויגיד לי: אסור לך לגלות לבנק את אותם פרטים שדיווחת לרשות לאיסור להלבנת הון?

מאיה לדרמן: מה הסיטואציה?

בוריס פבלוב: כולנו מנהלים חשבונות נאמנות בבנקים.

בוריס פבלוב: הבנק מידי פעם שואל שאלות.

בוריס פבלוב: לפעמים הוא לוקח את כל רשימת הלקוחות, לפעמים הוא לוקח את כל רשימת שיתופי הפעולה שלי, לפעמים הוא לוקח פרטים מסוימים לפי שיקול הדעת שלו.

בוריס פבלוב: יש פה סעיף שמדבר על איסור גילוי ועיון בדיווחים שאני מעביר לרשות לאיסור הלבנת הון.

בוריס פבלוב: השאלה אם עכשיו אותו איסור יחול גם כלפי הבנקים.

מאיה לדרמן: הבנק לא מבקש ממך את הדיווחים.

מאיה לדרמן: על הבנק חלה חובת הכרת הלקוח, הוא מנסה להבין מי הלקוח שלו, מה הסיכונים שחלים עליו.

בוריס פבלוב: הוא מבקש את התוכן.

מאיה לדרמן: זה לא דיווח.

מאיה לדרמן: הבנק דורש ממך דיווחים?

מאיה לדרמן: הבנק לא יכול לדרוש ממך דיווחים.

מאיה לדרמן: הוא דורש ממך: תן לי להבין מי הלקוחות, מה סוג הפעילות.

מאיה לדרמן: הוא עושה לך הכרת לקוח.

מאיה לדרמן: אם עכשיו יבוא אליך מקבל שירות שהוא נותן שירותי אשראי, אתה לא תעשה לו הכרת לקוח, אתה לא תנסה להבין מי הוא, מי הלקוחות שלו?

מאיה לדרמן: זה לא אומר שאתה יכול לדרוש ממנו את הדיווחים.

אלעזר שטרן: זה לא מידע כללי.

בוריס פבלוב: הבנק לא מבקש מידע כללי, הבנק מבקש מידע מאוד מפורט.

ניסן סלומינסקי: אם הוא פותח חשבון נאמנות שבו מוזכר שם לקוח, ודאי שהבנק יבקש ממנו גם לדעת מי הלקוח.

אלעזר שטרן: האיסור הוא על הדיווח.

ניסן סלומינסקי: נניח שיש לו חשד על הלקוח שהוא העביר אליהם.

מאיה לדרמן: הבנק לא מדבר פרטנית.

ניסן סלומינסקי: ודאי שכן.

ניסן סלומינסקי: אם הוא פותח על שמות שונים, הבנק יבקש.

אלעזר שטרן: הוא מבקש לדעת מי הלקוח, מה ההסכמים שלך איתו.

אלעזר שטרן: הוא לא יכול לבקש ממך: תן לי את כל הדיווחים שדיווחת לרשות לאיסור הלבנת הון.

בוריס פבלוב: התוכן של הדיווח זה גם הפרטים של הדיווח.

יאירה פרנקל: לא.

יאירה פרנקל: את דוחות המידע הרלוונטיים שהבנק מבקש אתה יכול להעביר.

ניסן סלומינסקי: נניח שהוא פותח חשבון נאמנות בבנק על השם שלו ושל יעקב מוישה.

ניסן סלומינסקי: הבנק אומר: אותך אני מכיר, אבל מי זה יעקב מוישה?

ניסן סלומינסקי: תן לי את הפרטים, אני רוצה לדעת, הוא לקוח שלי בבנק.

ניסן סלומינסקי: אם הוא חושד ביעקב מוישה שהוא עוסק בטרור, הוא מעביר לכם את הדיווח.

ניסן סלומינסקי: האם הוא חייב להעביר גם לבנק את החשד שלו שיעקב מוישה עוסק בטרור?

אלי אלפסי: כל פלטפורמה יכולה לפתוח חשבון נאמנות ולנהל את הכספים בחשבון הנאמנות, זה בהתאם לחוק.

אלי אלפסי: בוריס מדבר על העובדה שהיום הבנק בגלל שאין צו דורש מהם פעם בחודש את כל רשימת הלקוחות.

אלי אלפסי: זה חלק מהדרישות בשביל שהבנק יוכל לעמוד בצו שלו.

אלי אלפסי: את מה שיהיה אחרי חיקוק הצו הזה אנחנו צריכים לבחון.

בוריס פבלוב: גם הבנק עושה מידי פעם את הבקרה שלו.

בוריס פבלוב: קורה היום שהוא מבקש נתונים ופרטים מסוימים.

מאיה לדרמן: הוא מבקש לדעת מה דיווחת, אם אתה מתכנן לדווח?

מאיה לדרמן: זה לא מה שהבנק מבקש.

מאיה לדרמן: הבנק מבקש לעשות הכרת לקוח לך וללקוחות של הבנק.

מאיה לדרמן: אם יבוא אליך עכשיו נותן שירות פיננסי, אתה גם תצטרך לעשות לו הכרת לקוח.

בוריס פבלוב: אני לא עושה ללקוחות שלו.

מאיה לדרמן: מה תעשה אם עכשיו יבוא אליך נותן שירותי אשראי ויבקש לפתוח חשבון ולפעול דרכך?

מאיה לדרמן: מה אתה צריך לעשות?

בוריס פבלוב: אני לא מכיר את המציאות הזאת.

מאיה לדרמן: תיאורטית, מה אתה נדרש לעשות?

בוריס פבלוב: ניהול סיכונים.

מאיה לדרמן: בדיוק מה שהבנק עושה לך.

בוריס פבלוב: של העסק, לא של הלקוחות של העסק.

מאיה לדרמן: גם של הלקוחות.

ניסן סלומינסקי: במקרה והבנק מבקש ממנו את הנתונים על יעקב מוישה שפתח חשבון נאמנות, הוא לא יוכל להגיד לבנק: תדעו לכם, יעקב מוישה חשוד בטרור.

ניסן סלומינסקי: שלא יהיה מצב שאחר כך הוא ייתבע על ידי הבנק על כך שכתוצאה מזה שהוא לא אמר להם יש אצלם אדם שחשוד בטרור, כסף שחשוד בטרור.

ניסן סלומינסקי: הוא מבקש כיסוי לדבר הזה.

ניסן סלומינסקי: לפי מה שכתוב כאן אסור לו להעביר.

ניסן סלומינסקי: הוא מבקש על זה כיסוי.

יאירה פרנקל: אסור לו להעביר את העובדה שהוא דיווח לרשות לאיסור הלבנת הון דיווח בלתי רגיל.

יאירה פרנקל: את המידע שיש בדיווח הוא יכול להעביר.

ניסן סלומינסקי: הוא יכול להגיד לבנק: רבותיי, יעקב מוישה חשוד אצלי בטרור?

אלעזר שטרן: הוא לקוח בסיכון גבוה.

ניסן סלומינסקי: זה כאילו שהוא אומר שהוא דיווח לרשות.

ניסן סלומינסקי: ברגע שהוא אומר להם שהאדם חשוד, הם מבינים שזה אוטומטית היה צריך לעבור דיווח.

יאירה פרנקל: אם הבנק אחר כך שואל אותו: "תגיד, דיווחת על זה לרשות לאיסור הלבנת הון", אז הוא יכול להגיד: "רגע, לפי סעיף 14 אני לא יכול להגיד לכם אם דיווחתי או לא דיווחתי".

ניסן סלומינסקי: למה הבנק ישאל אותו דבר כזה?

ניסן סלומינסקי: אם הוא מדווח לבנק שהאיש חשוד בכספי טרור, אוטומטית הבנק מבין שהוא גם דיווח לרשות לאיסור הלבנת הון.

יאירה פרנקל: זאת הנפקות היחידה של הסעיף לגבי הבנק.

מאיה לדרמן: המטרה היא שהלקוח לא ידע שמדווחים עליו, על זה אנחנו מדברים.

ניסן סלומינסקי: הוא מחויב להעביר לבנק דיווחים.

ניסן סלומינסקי: אם הוא לא יזכיר בדיווח שלו שיעקב מוישה חשוד, הבנק יכול לתבוע אותו יום אחד, להגיד לו: שמע, אתה הפקדת אצלי כסף של טרור, של חשוד בטרור, ולא אמרת לי.

מאיה לדרמן: הבנק מבקש ממנו את רשימת הלקוחות, כדי שהבנק בעצמו, שחייב לעשות הכרת הלקוח, יבדוק את האנשים האלה.

ניסן סלומינסקי: הבנק יבקש ממנו את מה שהוא בדק.

מאיה לדרמן: הבנק מחויב לעשות את הבדיקות האלו.

מאיה לדרמן: החובות שחלות עליו חלות גם על הבנק.

מאיה לדרמן: גם אם הוא לא זיהה, יכול להיות שהבנק כן יזהה.

ניסן סלומינסקי: יעקב מוישה חשוד אצלו בטרור, הוא העביר אליכם דיווח.

ניסן סלומינסקי: הוא גם פתח פלטפורמה.

מאיה לדרמן: אם הוא חשוד בטרור, הוא לא אמור לתת לו שירות.

מאיה לדרמן: זה לא אמור בכלל להגיע לבנק, זה עוצר עוד קודם.

ניסן סלומינסקי: את הרגע אמרת שאם זה חשש הוא כן יכול לעשות.

ניסן סלומינסקי: הוא דיווח לכם על החשש הזה.

ניסן סלומינסקי: אסור לו לדווח לאף אחד חוץ מלכם.

ניסן סלומינסקי: הוא עכשיו מעביר לבנק, פותח פלטפורמה עם אותו יעקב מוישה.

ניסן סלומינסקי: מותר לו להגיד לבנק שהוא חושש שיעקב מוישה זה כסף של טרור?

מאיה לדרמן: לא.

ניסן סלומינסקי: את אומרת שאסור.

ניסן סלומינסקי: אם אחר כך מתברר שהבנק מחזיק כסף של טרור, הבנק יתבע אותו?

מאיה לדרמן: הוא לא יתבע אותו, כי לבנק בעצמו יש את האחריות לעשות את הבדיקות האלו.

בוריס פבלוב: הוא יעצור לי פעילות בחשבון.

בוריס פבלוב: הנפקות של הסעיף הזה היא משמעותית.

בוריס פבלוב: האיסור של גילוי התוכן הזה זה חלק קטן מזה.

בוריס פבלוב: המשמעות היותר גדולה היא שאתה צריך לדווח לבנקים.

בוריס פבלוב: אין לי דרך לנהל את החשבון של הבנק.

בוריס פבלוב: הבנק הוא זה שצריך לפקח עלי.

בוריס פבלוב: הבנק צריך לשאול את הלקוחות שלי למרות שאנחנו מתחרים שלו בהרבה מקרים.

אלעזר שטרן: אני חושב שחלק מהרעיון הוא שאחרי שהצו הזה יחול הדרישות שהיום הבנקים דורשים מכם לא יהיו באותה רמה, אתם בעצמכם תהיו גוף פיננסי מפוקח.

בוריס פבלוב: זו תשובה שנשמח לקבל - שגם את הדיווחים על הלקוחות שלנו לא נצטרך להעביר.

ניסן סלומינסקי: זה מה שהוא מבקש, לדעת שהוא לא צריך לעשות את זה.

ניסן סלומינסקי: שלא יהיה מצב שהבנק יתבע אותו - איך העברת לי כסף שאתה חושש שהוא כסף של טרור.

ניסן סלומינסקי: הוא רוצה הגנה על זה.

ניסן סלומינסקי: אם אתם אומרים שאסור לא להעביר להם, צריכה להיות לו הגנה על זה.

ניסן סלומינסקי: זה מה שהוא שואל.

מאיה לדרמן: יש הגנה בסעיף 24 לחוק איסור הלבנת הון לכל מי שפעל בתום לב לפי החובות שחלות עליו, בין אם במעשה או במחדל – פטור מאחריות משמעתית, אזרחית ופלילית.

ניסן סלומינסקי: פה זה לא תום לב.

מאיה לדרמן: אז הוא פטור.

ניסן סלומינסקי: אתם נותנים לו הגנה?

מאיה לדרמן: החוק נותן לו הגנה, סעיף 24 לחוק.

ניסן סלומינסקי: אם מחר הבנק יתבע אותו, הוא יוכל לומר: רבותיי, ישבתי בישיבה שבה היושב ראש שאל חמש פעמים, והרשות לאיסור הלבנת הון, שהיא מומחית לחוק המאבק בטרור, אמרה שלפי סעיף 24 - -?

מאיה לדרמן: בסעיף 24 בחוק איסור הלבנת הון יש פטור מאחריות למי שפעל כדין לפי החובות שחלות עליו.

ניסן סלומינסקי: אז יש לך הגנה.

ניסן סלומינסקי: לבנק יהיה אסור לעשות נגדך שום סנקציה, כולל העניין של סגירת חשבון.

ניסן סלומינסקי: לפחות את הפרוטוקול הזה תבקש שיהיה לך.

בוריס פבלוב: אין לי חשש מההגנה בחוק.

בוריס פבלוב: החשש הוא שאם הבנק יבקש ממני דיווח על הלקוחות שלי באצטלה של איסור הלבנת הון למרות שאני כבר מפוקח באיסור הלבנת הון, למרות שכבר דיווחתי, הוא יוכל לעצור לי את כל הפעילות בחשבון הנאמנות, לא תהיה לי דרך להתנהל.

בוריס פבלוב: אם צופים שהפלטפורמות יגדלו ומתי שהוא יהפכו לגופים עצמאיים, בוודאי שאי אפשר ליצור תלות בגוף עסקי מתחרה.

בוריס פבלוב: אם תהיה אמירה לפרוטוקול שלאחר הצו של הפלטפורמות הפיקוח על הבנקים יבוא ויקבע מדיניות לפיה הבנק לא יבקש מידע על הלקוחות גם כשהם נראים חשודים, אני חושב שאנחנו נהיה בכיוון טוב.

בוריס פבלוב: כרגע הפרשנות היא לא הפרשנות הזאת.

ניסן סלומינסקי: רונן, מה אתה אומר?

רונן ניסים: בוריס מעלה כמה טיעונים.

רונן ניסים: הטיעון של איסור גילוי ועיון זה מישור אחד, הטיעון של פגיעה בתחרות, שימוש במשטר איסור הלבנת הון שלא לשמו - טיעון במישור אחר.

רונן ניסים: על הבנקים, כמו שמאיה כבר אמרה, חל כבר משטר של איסור הלבנת הון.

רונן ניסים: כגופים פיננסיים הם מחויבים לעשות הכרת לקוח, הם מחויבים להכיר את הנהנים של הפלטפורמה.

רונן ניסים: כמו שאלעזר אמר, אנחנו מקווים שכאשר הצו יעבור ויהיה פיקוח של רשות שוק ההון, נוכל לפטור את הבנקים מהצורך לקבל הצהרות נהנים על הנהנים של הפלטפורמה.

רונן ניסים: לא הבנקים רוצים את זה, לא אנחנו רוצים את זה.

ניסן סלומינסקי: זה מה שיקרה?

רונן ניסים: אנחנו נבחן את זה.

רונן ניסים: אני לא יכול להתחייב על זה בדיון, אבל אנחנו שוקלים את זה בחיוב.

רונן ניסים: צריך לזכור שגם אם ניתן את הפטור מקבלת הצהרה, עדיין הבנקים מחויבים לעשות ניטור כללי של החשבון.

רונן ניסים: לא מן הנמנע שיכול להיות שהם יזהו איזו שהיא פעילות חשודה שקשורה ללקוח של הפלטפורמה.

רונן ניסים: אם אנחנו קושרים להם את הידיים, מכסים להם את העיניים ואת הרגליים, אומרים להם: אסור לכם לבדוק מה זו הפעילות הזאת כי אולי תפגעו בתחרות, אני חושב שזה צעד רחוק מידי, אני חושב שזה פוגע בתכלית הרחבה של משטר איסור הלבנת הון ומימון טרור.

רונן ניסים: אנחנו לא מדברים פה על שיתוף מידע בין גופים פיננסיים, אבל ברגע שבנק מזהה איזו שהיא פעילות חשודה או פעילות שיש לו איזה שהוא חשש לגביה והוא בא לבקש מהפלטפורמה, האם הפלטפורמה תגיד לו: לא עניינך, אתה לא מפקח עלי?

רונן ניסים: הבנק עצמו גם חשוף, כמו שאדוני אמר.

ניסן סלומינסקי: הוא יהיה רשאי להעביר את מה שעכשיו אמרו שאסור לו?

רונן ניסים: לגבי מה שקשור לדיווח – לא, אבל הסבר - -

ניסן סלומינסקי: אם הבנק שואל על יעקב מוישה, הוא יכול להגיד לו: אצלי יש חשש שזה טרור?

רונן ניסים: הוא יכול להגיד לו: זיהיתי לגבי יעקב מוישה איזו שהוא פעילות שנראית לי לא רגילה, יש יותר מידי העברות.

ניסן סלומינסקי: רונן, זה בדיוק מה שעכשיו אוסרים עליו לעשות.

רונן ניסים: הוא לא אומר שהוא דיווח עליו לרשות.

ניסן סלומינסקי: מה פירוש?

ניסן סלומינסקי: ברגע שיש לו חששות הוא מחויב לדווח לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: הבנק יחשוב שהוא לא דיווח?

ניסן סלומינסקי: בוודאי שהבנק ידע שהוא דיווח.

ניסן סלומינסקי: מה המשמעות של האיסור הזה?

רונן ניסים: הבנק בודק את הפעילות מול הלקוח שלו, שזו הפלטפורמה.

רונן ניסים: האחריות היא קודם כל של הפלטפורמה, שלא נטעה פה.

ניסן סלומינסקי: הוא חייב להגיד לבנק: יש לי חשש - -?

רונן ניסים: הבנק לא שואל אותו אם יש לו חשש.

ניסן סלומינסקי: הוא שואל אותו על יעקב מוישה, הוא מבקש שהוא יסביר לו על יעקב מוישה.

ניסן סלומינסקי: אם הוא יסביר לו על יעקב מוישה בלי להגיד לו את החשש הזה, הוא משקר לבנק.

ניסן סלומינסקי: השאלה אם זה מה שמותר לו לעשות.

רונן ניסים: ממה נפשך?

רונן ניסים: אם הוא חושש ולא עוצר את הפעולה - -

ניסן סלומינסקי: זה מה שמותר לו לעשות.

ניסן סלומינסקי: הוא לא צריך לעצור את הפעולה.

רונן ניסים: אז הוא יכול להגיד לבנק: הוא בסדר.

ניסן סלומינסקי: הוא לא בסדר, כי הוא דיווח לרשות.

ניסן סלומינסקי: הוא יגיד לו שזה בסדר?

ניסן סלומינסקי: הוא יטעה את הבנק?

רונן ניסים: אנחנו מדברים על כך שזה במקרה צף אצל הבנק.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע אם זה צף אצל הבנק או זה דיווח שוטף שהבנק רוצה.

רונן ניסים: לא דיווח שוטף.

רונן ניסים: השאלה אם הבנק יעצום את עיניו.

רונן ניסים: האם זו הציפייה פה?

ניסן סלומינסקי: מצד אחד, יש את החשש שיעקב מוישה זה כסף טרור, לכן מדווחים עליו לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, לא מפסיקים את הפעולה, פותחים חשבון נאמנות בבנק.

ניסן סלומינסקי: האם צריך להסב את תשומת ליבו של הבנק, בפרט אם הבנק ישאל אותו: תגיד לי על יעקב מוישה פרטים?

ניסן סלומינסקי: האם מותר לו להגיד: "יש לי חשש שפה זה משהו של טרור", או שאסור לו להגיד?

ניסן סלומינסקי: אם הוא יגיד שהכל בסדר אבל מחר יתברר שהכסף הוא כסף טרור, יבואו אליו בטענות.

ניסן סלומינסקי: הוא לא יכול להגיד "לא ידעתי", כי עובדה שהוא כן העלה חשש.

ניסן סלומינסקי: השאלה מה הוא מחויב להגיד לבנק, מה הוא לא מחויב לאור האיסור הזה.

רונן ניסים: אם הבנק מיוזמתו זיהה את הפעילות החריגה - -

ניסן סלומינסקי: הוא לא זיהה.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע למה הבנק שאל אותו.

רונן ניסים: הוא צריך לשתף פעולה עם הבנק.

ניסן סלומינסקי: כאן כתוב שאסור לו.

יאירה פרנקל: לא תהיה הפרה של הסעיף אם הוא מוסר שיש לו חשש שהגורם מעורב בפעילות טרור.

יאירה פרנקל: אסור לו להתייחס בצורה מפורשת לעובדת הדיווח הבלתי רגיל, זה הדבר היחיד שהסעיף מתייחס אליו.

ניסן סלומינסקי: הוא יגיד לבנק: יש לי חשש שזה כסף טרור, רק הוא לא יגיד שהוא דיווח לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: מה, אתם קוקואים, אתם חושבים שיש לו חשש שזה כסף טרור והוא לא דיווח?

יאירה פרנקל: הסעיף לא בא לטפל בבנק, שגם הוא מחויב בדיווח במקרה כזה, אלא בא לטפל במקבל השירות.

ניסן סלומינסקי: הוא שואל שאלה פשוטה: מה הוא צריך לעשות.

יאירה פרנקל: לא תהיה הפרה של הסעיף אם הוא ידווח לבנק.

ניסן סלומינסקי: את בטוחה?

ניסן סלומינסקי: אם אתם אומרים לו שלא תהיה הפרה, אז בסדר, אבל לא כולם אומרים את זה.

יאירה פרנקל: מאיה, אי אפשר לומר שאם הוא ידווח לבנק שיש פעילות חשודה זה לא ייחשב כהפרה של סעיף 14?

מאיה לדרמן: בגדול, אין בעיה שגופים פיננסיים יעבירו בינם לבין עצמם חשדות.

ניסן סלומינסקי: תכתבו את זה.

ניסן סלומינסקי: פה זה לא כתוב.

ניסן סלומינסקי: תכתבו שבין גוף לגוף זה אפשרי.

ניסן סלומינסקי: כאן אין את החריגה הזאת.

ניסן סלומינסקי: מאיה, אני מבין ממך שבין גוף פיננסי אחד לגוף פיננסי שני אין את האיסור הזה.

מאיה לדרמן: זה לא עניין של "דיווחתי" או "לא דיווחתי".

מאיה לדרמן: לבוא ולהגיד: "תשמע, סיווגתי אותו בסיכון גבוה", זה מידע שבעיני אפשר להעביר בין גופים פיננסים.

מאיה לדרמן: הסעיף אוסר להעביר מידע על כל הפעילות של הלקוח שבגללה הוא חשב שזו פעילות חריגה ולכן הוא דיווח עליה.

ניסן סלומינסקי: אם הוא אומר לבנק: "יש לי חשש לפעילות", אוטומטית הוא אמר שהוא דיווח.

ניסן סלומינסקי: אף אחד לא יעלה על דעתו שהוא יגיד לבנק בלי שהוא דיווח לכם.

ניסן סלומינסקי: מה, זה סתם צחוק?

מאיה לדרמן: יכול להיות שהבנק מבין שהוא דיווח.

ניסן סלומינסקי: אני מציע לכתוב פה איזו שהיא הבהרה - אני לא יודע איך עושים את זה באופן ממשי - שבין גופים פיננסיים כן אפשר להעביר את החשש: אל תגיד שדיווחת לרשות לאיסור הלבנת הון, תגיד רק שיש לך חשש.

אלעזר שטרן: אני לא בטוח שצריך להוסיף משהו בצו.

ניסן סלומינסקי: מספיק הפרוטוקול הזה, מספיקה הפרשנות הזאת בשביל להגן עליו.

בוריס פבלוב: אמנם נמצא נוסח לפי התשובות שניתנו פה כדי לענות על הסעיף הזה, אבל עדיין תהיה מגבלה.

בוריס פבלוב: עולה פה שאלה הרבה יותר רחבה, והיא: מה תפקידו של הבנק.

ניסן סלומינסקי: זה משהו אחר.

ניסן סלומינסקי: אני מפריד את זה כרגע.

ניסן סלומינסקי: זה סיפור נפרד, זה לא קשור לפה.

ניסן סלומינסקי: ברגע שזה יתקבל יכול להיות שהם ישחררו.

מאיה לדרמן: אנחנו לא רוצים שהדיווח שלו לרשות יעבור לבנק כאילו הוא מדווח את מה שהוא דיווח לרשות.

מאיה לדרמן: להסביר לבנק את החששות שלו לגבי הלקוח, מבחינתנו זה לא הפרה של הסעיף.

אלעזר שטרן: בוריס, אתה יכול לפנות לרשות שוק ההון, במידה והבנק יעשה לך בעיות, ולהגיד: תשמעו, הרגולטור שלי, זה מה שהוא אמר לי.

בוריס פבלוב: אבל אז אני לא יכול להרשות לעצמי לעשות שום פעילות בחשבון עד שאני אקבל תשובה.

אלעזר שטרן: זה לא חייב להיות לגבי אירוע ספציפי.

אלעזר שטרן: אתה מראש יכול לפנות אליהם, להצטייד בחוות דעת, בפרה רולינג שלהם על מה קורה אם הבנק מבקש ממך ככה, ככה וככה.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שהפרוטוקול פה יספיק.

ניסן סלומינסקי: הפרוטוקול של הישיבה הזאת יספיק מהבחינה הזאת.

ניסן סלומינסקי: העניין של למה אתם צריכים לדווח לבנקים לא קשור לענייננו.

ניסן סלומינסקי: אמר לנו רונן שיכול להיות שאחרי שהתקנות האלו יעברו הם ישחררו מדיווחים או מרמה מסוימת של דיווחים.

ניסן סלומינסקי: זה לא קשור לנושא שלנו.

יאירה פרנקל: פרק ד': בדיקת פרטי זיהוי אל מול רשימות.

יאירה פרנקל: הרשימות שמדובר עליהן הוגדרו בסעיף 1 - רשימה של ארגונים ואנשים שהוכרזו כפעילי טרור לפי חוק המאבק בטרור ורשימת הגורמים שהוכרזו כמסייעים להפצה ומימון של נשק להשמדה המונית.

יאירה פרנקל: אלו שתי הרשימות.

יאירה פרנקל: בכל פעם שהם מקבלים מקבל שירות חדש הם צריכים לבדוק שהוא לא מופיע ברשימות האלו.

יאירה פרנקל: באופן שוטף הם צריכים לראות אם נוספו לרשימות שמות שהם לא חלק מהלקוחות הפעילים.

יאירה פרנקל: חובת בדיקה אל 15.

יאירה פרנקל: מפעיל יבדוק אל מול הרשימות - מול רשימות

יאירה פרנקל: כוח, נהנה או בעל שליטה שפרטיו מצויים במאגר המידע הממוחשב שהוקם לפי סעיף 17(א); בדיקה כאמור תיערך גם כל אימת שהוסף ארגון או אדם לרשימות;

יאירה פרנקל: המנויים בפסקה (1); בפסקה זו – "פעולה" – העברה של נכס פיננסי מישראל לחוץ לארץ או לאזור, או העברה של נכס פיננסי מחוץ לארץ או מהאזור לישראל; "צד לפעולה" – מי שהוא אחד הצדדים לפעולה המבוצעת באמצעות המפעיל, ואולם לעניין פעולה הנעשית באמצעות שטר חוב או שיק – עושה השטר או מושך השיק, לפי העניין, וכן הנפרע בשטר או בשיק, לפי העניין.

יאירה פרנקל: סעיף 16 עוסק בחובה של מפעיל, כמו כל נותן שירות פיננסי, לקבוע מדיניות לגבי כל מילוי חובותיו לפי הצו.

יאירה פרנקל: אלה סעיפים רוחביים יותר.

יאירה פרנקל: קביעת מדיניות 16.

יאירה פרנקל: מפעיל יקבע מדיניות, כלים וניהול סיכונים בעניין איסור הלבנת הון ומימון טרור לצורך מילוי חובותיו לעניין צו זה, לרבות בנושאים אלה:

יאירה פרנקל: מעקב אחר איומי הלבנת הון ומימון טרור, הנובעים,

יאירה פרנקל: ביצוע עסקאות שלא פנים אל פנים.

יאירה פרנקל: סעיף 17 – ניהול רישומים ושמירתם, זה כל הרישומים שראינו, כל החובות שראינו בסעיפים הראשונים.

יאירה פרנקל: המפעיל צריך לקיים מאגר מידע ממוחשב, לשמור את כל הדברים האלה בצורה נגישה.

יאירה פרנקל: בעקבות הערת הוועדה החובה היא חמש שנים לפחות ממועד סיום החזר האשראי.

יאירה פרנקל: ניהול רישומים 17.

יאירה פרנקל: (א) מפעיל יקיים מאגר מידע ממוחשב של כל הפעולות ופרטי הזיהוי ושמירתם והדיווח הנדרשים לפי צו זה של מקבלי שירות, מיופי כוח, נהנים ובעלי שליטה.

יאירה פרנקל: ב) מפעיל ישמור באורח נגיש פרטי כל פעולה כספית שבוצעה, שיכללו בין היתר את תאריך ביצוע הפעולה, סוג הפעולה, סכום הפעולה והמטבע שבו בוצעה הפעולה, וכן את מסמך ההוראה לביצוע פעולה והתכתבות עסקית הנלווית לה בין המפעיל לבין מקבל השירות, והכל למשך חמש שנים לפחות ממועד סיום החזר האשראי; שמירת המסמכים תיעשה באופן שיאפשר גם שחזור של עסקה בודדת; לעניין סעיף זה, "התכתבות עסקית" – מסמכי פעולה, הוראות שניתנו בקשר לפעולה במהלך ההתקשרות העסקית, הוראות בקשר לתנאי ההתקשרות ובירור בקשר לפעילות מקבל השירות.

יאירה פרנקל: ג) מפעיל ישמור על כל מסמך הוראה בקשר לביצוע פעולה שעליה דיווח לרשות המוסמכת ואת הדיווח עצמו, לתקופה כאמור בסעיף קטן (ב).

יאירה פרנקל: ד) שמירת מסמכים כאמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג), יכול שתיעשה באמצעות סריקה ממוחשבת בתנאים המפורטים בתקנה 3א לתקנות העדות; בהעדר מסמך הוראה לביצוע פעולה כאמור באותם סעיפים קטנים, ישמור מפעיל את הרשומה הממוכנת המעידה על מתן הוראה לביצוע הפעולה.

יאירה פרנקל: ה) מפעיל ישמור תיעוד בכתב של הליך הבקרה כאמור בסעיף 11 ושל ממצאיה לתקופה כאמור בסעיף קטן (ב).

יאירה פרנקל: ו) על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ו), מפעיל ישמור את המסמכים האמורים שם אף מעבר לתקופה של חמש שנים אם הממונה דרש ממנו לעשות כן, וזאת במקרים מסוימים שבהם המסמכים האמורים נדרשים לצורך חקירה או לשם פיקוח על ביצוע הוראות החוק או חוק המאבק בטרור.

ניסן סלומינסקי: רק אם יש בקשה ספציפית זה מעבר לחמש שנים?

יאירה פרנקל: בדיוק.

יאירה פרנקל: מסירת מסמכים 18.

יאירה פרנקל: מפעיל ימסור, לפי דרישה, לממונה או למי שהממונה הסמיך לכך, ידיעות והסברים מסמכים, ידיעות והסברים בקשר למילוי חובותיו לפי צו זה; הסמיך הממונה אדם שאינו עובד מדינה – תחול על אותו אדם חובת סודיות לגבי מסמכים, ידיעות והסברים שנמסרו לו.

יאירה פרנקל: זה נועד לתת כלים למפקח לוודא שהוראות הצו נשמרות.

יאירה פרנקל: תחילה והוראות 19.

יאירה פרנקל: (א) תחילתו של צו זה שישה חודשים מיום פרסומו (להלן - מעבר יום התחילה).

יאירה פרנקל: ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) –

יאירה פרנקל: וסעיף 7 לצו יחלו שמונה עשר חודשים מיום פרסומו;

יאירה פרנקל: פעולות לפי סעיפים 2 עד 5 לגבי הלווה במועד מתן אשראי חדש מכוח הסכם שנחתם לאחר יום התחילה;

יאירה פרנקל: פעולות לפי סעיפים 2 עד 5 לגבי המלווה במועד העברת כספים נוספים למפעיל, ובכל מקרה לא יאוחר משנים עשר חודשים מיום התחילה; לא ביצע המפעיל פעולות כאמור תוך שנים עשר חודשים מיום התחילה, לא יאפשר המפעיל למלווה לבצע כל פעולה מלבד משיכת יתרה קיימת או פירעון אשראי או חוב.

אלעזר שטרן: התוספת הראשונה כוללת רשימה של מדינות וטריטוריות שהוגדרו כמדינות וטריטוריות בסיכון.

אלעזר שטרן: ראינו במהלך הצו הוראות שונות מחמירות יותר, כמו שחובת הדיווח היא לא מסף של 50 אלף שקלים אלא מסף של 5,000 שקלים.

אלעזר שטרן: כל ההוראות המחמירות האלו מתייחסות לביצוע פעולות שמעורבת בהן אחת המדינות או הטריטוריות שמנויות בתוספת הראשונה.

ניסן סלומינסקי: אתם צריכים להדגיש למה כתוב מדינות וגם טריטוריות.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שזה בגלל רצועת עזה.

אלעזר שטרן: זו התוספת הראשונה.

אלעזר שטרן: מה שיש פה זו רשימה מקובלת שיש גם בצווים אחרים.

אלעזר שטרן: זה כולל רשימה קונקרטית של מדינות וכולל גם מדינות שארגונים בינלאומיים פרסמו לגביהן הסתייגויות.

אלעזר שטרן: הרשימה לפי סעיף 1 זו רשימה שהרשות לאיסור הלבנת הון מפרסמת באתר שלה, היא ידועה, היא גלויה.

אלעזר שטרן: התוספת השנייה מדברת על טופס של איש ציבור זר.

אלעזר שטרן: זה גם טופס שמופיע בכמה צווים נוספים.

אלעזר שטרן: זה טופס שמאפשר לפלטפורמות לשאול בן אדם, לברר לגביו האם הוא מוגדר כאיש ציבור זר.

אלעזר שטרן: זה טופס שעוזר להם.

אלעזר שטרן: בתוספת השלישית יש טופס שמדבר על הצהרת מקבל שירות, הצהרה לגבי נהנים ובעלי שליטה.

אלעזר שטרן: כשבא מקבל שירות לבקש פעולה הוא צריך להצהיר אם יש נהנים.

אלעזר שטרן: יש פה טופס מה הוא צריך לסמן.

אלעזר שטרן: כנ"ל לגבי בעל השליטה.

אלעזר שטרן: אם מקבל השירות הוא תאגיד, הפלטפורמה צריכה לשאול אותו מי הם בעלי השליטה בתאגיד.

אלעזר שטרן: הפלטפורמה לא צריכה לחקור או לבלוש בעצמה, היא כותבת לפי מה שהוא מוסר בהצהרה הזאת, בטופס הזה שיש בתוספת השלישית.

אלעזר שטרן: התוספת הרביעית, שאותה כן כדאי לקרוא, היא על פעולות בלתי רגילות, על פעולת הדיווח שיש לפי סעיף 12(ב).

אלעזר שטרן: יש פה רשימה של תסמינים שחלק לא מבוטל ממנה מופיע גם בצווים אחרים, כל מיני תסריטים, תסמינים שכשהם מתקיימים המפעיל חייב לדווח עליהם, אלא אם יש לו הסבר ואז הוא לא יידרש לדווח.

אלעזר שטרן: תוספת רביעית (סעיף 12(ב)) רשימת פעולתו שיכול שיכול שייראו כפעולות בלתי רגילות לפי הצו

אלעזר שטרן: פעילות שנראה שמטרתה לעקוף את חובת הזיהוי;

אלעזר שטרן: ביצוע פעולה בידי מי שאינו מקבל שירות, בלא הסבר סביר;

אלעזר שטרן: נראה כי הפעולה המבוקשת אינה אופיינית למקבל השירות;

אלעזר שטרן: מספר בקשות אשראי לאותו יעד או החזר אשראי מאותו מקור, בלא סיבה נראית לעין;

אלעזר שטרן: אם ניתן אשראי למי שנחזה בעיני המפעיל כעוסק במתן אשראי ולא הצהיר על כך;

אלעזר שטרן: פעולה שמעורב בה ארגון שהוכרז התאחדות בלתי מותרת לפי תקנה 84 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945, או ארגון שהוכרז ארגון טרוריסטי לפי פקודת מניעת טרור, התש"ח-1948, או ארגון שהוכרז כארגון טרור לפי סעיף 3 לחוק המאבק בטרור, וכן פעולה שנראה כי נועדה לבוא במקום פעילות של ארגון כאמור;

אלעזר שטרן: העברות שוטפות מגופים במדינה או בטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה לצו, או אל גופים כאמור;

אלעזר שטרן: פעולה של ארגון שאינו למטרת רווח שלפי ידיעת המפעיל נמצא בקשר עם יחיד או גוף במדינה או בטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה;

אלעזר שטרן: החזר אשראי בסכום מהותי סמוך למועד קבלתו בלא סיבה נראית לעין;

אלעזר שטרן: פעולה של מקבל שירות שהצהיר כי הנהנה אינו ידוע ולא עדכן את ההצהרה תוך 60 ימים מיום הפעולה.

אלעזר שטרן: הסוגיה הראשונה היא סעיף התחילה.

אלעזר שטרן: בנוסח המקורי של הצו דובר על שישה חודשים מיום הפרסום.

אלעזר שטרן: חלק מהפלטפורמות אמרו שכדי להיערך כמו שצריך ליישום של הצו הן צריכות לדעת איזה חלופות הרגולטור שלהן, שזה רשות שוק ההון, לא מאפשר להן - לדוגמה, האם בדיקת תעודת זהות כשמבקשים תעודת זהות לזיהוי בן אדם חייבת להיות ידנית או יכולה להיעשות בטכנולוגיה כזאת או אחרת, האם זיהוי פנים אל פנים יכול להיעשות בוידאו קונפרנס וכו'.

אלעזר שטרן: דא עקא, למרות שיש טיוטה ראשונית מאוד של חוזר כזה שגם הופצה לגופים, הטיוטה היא לא שלמה, היא צריכה לעבור עוד גיבוש ועוד מעבר בתוך משרדי הממשלה וגופי הממשלה הרלוונטיים.

אלעזר שטרן: נכון לעכשיו אין משהו קונקרטי, מגובש ניסוחי שאפשר לשים אותו על השולחן ולומר: הנה זה הדבר שאליו אתם צריכים להיערך.

אלעזר שטרן: במצב שהתחילה של הצו תהיה רק אחרי פרסום ההבהרות האלו, עלולה להיווצר בעיה משני כיוונים, כי גם המדינה רוצה שתהיה רגולציה, גם הגופים עצמם רוצים שיחול עליהם הצו כדי שהבנקים יוכלו לעבוד איתם בצורה טובה יותר.

ניסן סלומינסקי: רשות שוק ההון, כמה זמן לוקח לכם להכין את כל מה שצריך?

אלעזר שטרן: מהתגובות שקיבלתי עלה שגם בתוך הפלטפורמות עצמן אין דעה אחידה.

אלעזר שטרן: אני לא יודע כמה פלטפורמות יש היום, אבל לפחות שלוש מהפלטפורמות פנו ואמרו שהן מעדיפות להחיל את זה כמה שיותר מוקדם לפי הנוסח שיש בצו הנוכחי, מתוך הבנה והנחה שזה יקל את הפעילות שלהן אל מול הבנקים משעה שהצו יחול.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן זה לוקח?

אסף נחמני: כפי שאלעזר ציין, פרסמנו כבר איזו שהיא טיוטה ראשונית שמבוססת ברובה על הוראות של הפיקוח על הבנקים.

אסף נחמני: פרסמנו אותה לכל הגופים ולגורמים בתוך הממשלה.

אסף נחמני: התברר לנו שיש שם איזה שהם היבטים, כמו חתימת מקור, נושא של קבלת החתימה כראיה וכו', שעדיין המדינה לא קיבלה איזו שהיא עמדה, לא גיבשה עמדה לגביהם.

ניסן סלומינסקי: מי זו "המדינה" שאתה מדבר עליה?

ניסן סלומינסקי: אני מניח שבקבינט זה לא יעלה.

אסף נחמני: המשטרה ומשרד המשפטים בעיקר.

אסף נחמני: גם אם היינו רוצים להוציא את החוזר הזה מחר בבוקר - היינו יכולים לעשות את זה בתקופת זמן די קצרה, להציג איזו שהיא טיוטה - אנחנו לא יכולים.

ניסן סלומינסקי: המשטרה ומשרד המשפטים, מתי תהיה תשובה על השאלות שהוא מעלה?

דנה רוטשילד: ההתאמה לעולם הטכנולוגי עולה גם בהקשרים אחרים, גם בסקטורים פיננסיים נוספים.

דנה רוטשילד: עיינו בחוזר, בעיקר בצורך בהתאמות, כמו להבטיח שימוש ראייתי בחומרים האלה, כמו נושא של פרטיות.

דנה רוטשילד: זה דורש איזה שהוא ליבון נוסף.

דנה רוטשילד: קיבלנו לאחרונה את החוזר.

דנה רוטשילד: צריך לעשות תיאום עם כל הגורמים הרלוונטיים על ההיבטים האלה.

ניסן סלומינסקי: נשמע שזה יכול לקחת שנה, שנתיים או יום.

דנה רוטשילד: אני מתקשה להעריך תקופת זמן מדויקת, אבל התקופה שקבועה בצו תספיק כדי לאפשר היערכות מוקדמת של כל החברות.

דנה רוטשילד: הכוונה היא לציין בחוזר את הדרישות הרלוונטיות, כדי שגם החברות יוכלו להיערך.

ניסן סלומינסקי: הרשות להלבנת הון רוצה את זה מידית, כמה שיותר מהר.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן לוקח לכם לגבש עמדה בנושא הזה?

ניסן סלומינסקי: שישה חודשים?

דנה רוטשילד: אני מתקשה לומר זמן ספציפי.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר לגמור את זה בשבוע?

דנה רוטשילד: נדרשת עבודה של יותר משבוע.

דנה רוטשילד: אני מעריכה שזה לא צריך לקחת יותר מכמה חודשים.

ניסן סלומינסקי: זה עניין של כמה חודשים?

דנה רוטשילד: יכול להיות שגם הרבה לפני.

אלעזר שטרן: יש פה שני תאריכי תחילה.

אלעזר שטרן: יש תאריך תחילה כללי של הצו, שזה חצי שנה, ויש תאריך תחילה ספציפי להוראות מסוימות, שזה לעניין של חתימת מקור בהצהרה על בעלי שליטה וזיהוי פנים אל פנים.

אלעזר שטרן: שתי ההוראות האלו ייכנסו לתוקף רק בעוד שנה וחצי.

ניסן סלומינסקי: אני יכול להחיל את הכל מידית, רק את הקטע הזה לעשות חצי שנה במקום שנה וחצי?

אלעזר שטרן: תיאורטית אפשר.

ניסן סלומינסקי: מי לא יכול?

אלעזר שטרן: הפלטפורמות.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן הפלטפורמות רוצות?

אלעזר שטרן: הן צריכות זמן להיערך.

יאירה פרנקל: קודם צריך שגופי המדינה יגבשו מדיניות, שזה עניין של כמה חודשים, ואחר כך הם דורשים שברגע שהם יחליטו איזה טכנולוגיות הן בסדר רשות שוק ההון תאשר את הטכנולוגיות.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן כל הסיפור הזה?

יאירה פרנקל: לכן קבענו שנה וחצי.

יאירה פרנקל: יכול להיות שזו הערכה אופטימית.

יאירה פרנקל: אם נראה שזה לא יהיה ריאלי מבחינת הגופים להיערך בתקופת הזמן הזאת, אנחנו נגיע לוועדה לבקש ארכה.

ניסן סלומינסקי: אל תתלי את זה בהם.

ניסן סלומינסקי: זה קודם אתם, משרדי הממשלה.

יאירה פרנקל: אם הנושא הזה לא יוסדר תוך שלגופים ניתן מספיק זמן התארגנות, אנחנו לא נרצה שהחובות האלו יחולו עליהם.

ניסן סלומינסקי: ברגע שזה לא חל עליהם, מה הם כן עושים, איזה זיהוי הם עושים?

יאירה פרנקל: הם עושים רישום.

ניסן סלומינסקי: זיהוי הם לא צריכים לעשות?

מאיה לדרמן: הם יכולים לפעול במערכת סגורה.

מאיה לדרמן: הנושא השני שאנחנו אמורים לחזור אליו זה פעולה במערכת סגורה.

מאיה לדרמן: שם יש פטורים מזיהוי פנים אל פנים והצהרת נהנה כשמדובר בכסף שמגיע מלקוח חוזר.

ניסן סלומינסקי: מה אם זו מערכת לא סגורה?

מאיה לדרמן: במערכת לא סגורה מזהים, עושים את מה שצריך.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שהם לא יצטרכו לעשות שום דבר עד שלא תגבשו עמדה.

מאיה לדרמן: הם לא יצטרכו לפגוש את הלקוח ולא לקבל חתימת מקור.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר על שני הדברים האלה.

יאירה פרנקל: הם יוכלו לפעול בצורה מקוונת.

ניסן סלומינסקי: תמשיכו את זה מבחינתם שלוש שנים, ארבע שנים, מה איכפת להם.

יאירה פרנקל: אני חושבת שגם להם יש אינטרס שהצו יחול.

ניסן סלומינסקי: השנה וחצי זה בסדר.

ניסן סלומינסקי: השאלה מתי להחיל את זה.

ניסן סלומינסקי: אתה אומר שיש כאלה שרוצים מידית וכאלה שרוצים חצי שנה, או שכולם רוצים חצי שנה?

אלעזר שטרן: כשאני אמרתי "מיידית", התכוונתי למה שיש פה בצו, שזה החצי שנה.

ניסן סלומינסקי: זה לא תלוי בהם.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שפרט לשני הסעיפים האלה יש לכם מידית את כל הדברים האחרים, נכון?

אסף נחמני: פרט לשני הסעיפים האלה אפשר להחיל את יתר החובות של הצו תוך חצי שנה על המפעילים.

ניסן סלומינסקי: אפשר לעשות את זה בזריזות.

אסף נחמני: החוזר הזה רלוונטי רק לגבי אותם שני סעיפים שנתנו להם שנה וחצי.

ניסן סלומינסקי: פרט לסעיפים האלה אתם יכולים בחצי שנה לעמוד בשאר הדברים, אפילו פחות.

אסף נחמני: כן.

בוריס פבלוב: אני מבין את הצורך להפעיל את הצו מידית.

ניסן סלומינסקי: מידית זה חצי שנה.

בוריס פבלוב: כן, חצי שנה.

בוריס פבלוב: מבחינתנו זה מידית, כי מחר מישהו מתחיל לאפיין את זה, לתכנן את כל תהליך הפיתוח.

בוריס פבלוב: מבחינתנו העבודה היא מיידית, בשביל להתכונן שזה יחול בעוד חצי שנה.

בוריס פבלוב: אנחנו מקבלים את הרצון להפעיל את הצו מידית.

בוריס פבלוב: לגבי הסעיפים שהם לא מערכת סגורה, ולא הכל יכול להיכנס למערכת סגורה, הצו היום, הנוסח שלו לא מאפשר פתרון אחר פרט לפגישה של פנים מול פנים.

בוריס פבלוב: אלו פלטפורמות אינטרנטיות, לכן אין תהליך כזה, אין דרך ליישם את זה, בגלל זה אנחנו תלויים בממשלה.

ניסן סלומינסקי: אני לא הבנתי שזה ככה.

מאיה לדרמן: לכן דוחים לכם את זה לשנה וחצי.

בוריס פבלוב: לפחות בשביל הפשרה, אל תתנו לנו להיות תלויים בהחלטה פנימית של הממשלה כדי להיערך לאותם סעיפים, תנו לנו את יום התחילה, תתחילו לספור את הזמן לסעיפים 5 ו-7 כך שייכנסו לתוקף אחרי שתפורסם ההוראה הסופית של שוק ההון.

בוריס פבלוב: אז נראה מה אנחנו צריכים.

ניסן סלומינסקי: לא הבנתי.

ניסן סלומינסקי: אתה רוצה שהכל ילך אחרי שני הסעיפים האלה?

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: הוא אומר שהצו כולו ייכנס לתוקף בעוד חצי שנה, אבל אותם שני סעיפים ייכנסו לתוקף רק אחרי שהם יפרסמו את החוזר שלהם.

אלעזר שטרן: אם הם יפורסמו בעוד חצי שנה, זה יהיה בעוד שנה, ואם הם יפרסמו את זה בעוד שנתיים, זה יהיה בעוד שנתיים וחצי.

מאיה לדרמן: אם לא יפורסם החוזר לעולם, אז לעולם הסעיפים האלה לא יהיו בתוקף, זה מה שזה אומר.

ניסן סלומינסקי: זה גם מה שאתם אומרים.

מאיה לדרמן: אנחנו לא מוכנים להצעה הזאת.

מאיה לדרמן: קבענו שתוך שנה וחצי בכל מקרה הסעיפים האלה ייכנסו לתוקף.

ניסן סלומינסקי: ואם לא תהיה לכם תשובה בשנה וחצי?

מאיה לדרמן: הסעיפים האלה ייכנסו לתוקף.

ניסן סלומינסקי: איזה סעיפים?

מאיה לדרמן: הסעיף שמחייב זיהוי פנים אל פנים והסעיף של חתימת מקור.

אסף נחמני: פה אנחנו טיפה חלוקים על רשל"ה.

אסף נחמני: אנחנו אמרנו שאנחנו מעריכים שתוך שנה וחצי נצליח לגבש את החוזר, הכל בכפוף לקבלת עמדת המדינה לגבי הדברים שדיברנו עליהם.

אסף נחמני: ככל שלא יהיה חוזר עד אז נבוא לפה ונבקש ארכה.

אסף נחמני: העמדה של רשל"ה היא קצת אחרת.

בוריס פבלוב: הפלטפורמות פה הן בן ערובה להחלטה פנימית של הממשלה בתהליך הזה - אם לא קורה משהו תוך שנה וחצי, הפלטפורמות יצטרכו להיערך ולקיים משהו שהן לא יודעות מה, שאין כרגע פתרון כזה, ואז תהיה לי חובת זיהוי של פנים מול פנים בלי שאני יודע לעשות את זה.

מאיה לדרמן: או לעבוד במערכת סגורה.

בוריס פבלוב: לא הכל יכול להיכנס למערכת סגורה.

בוריס פבלוב: אם אתם רוצים שהפלטפורמות יפעלו במערכת סגורה, תחוקקו את זה בחוק, תגידו שזאת הדרך היחידה שמותן להן לפעול.

בוריס פבלוב: אנחנו יודעים שזאת לא הדרך היחידה שמותר לפעול.

בוריס פבלוב: אל תיקחו אותנו כבן ערובה לסעיפים האלה.

ניסן סלומינסקי: אני לא מעלה על דעתי שהמדינה על שני סעיפים כאלה לא מסוגלת לקבל החלטה במשך שנה וחצי, לכאן או לכאן.

ניסן סלומינסקי: אתם יכולים לקבל החלטה שלא, אתם יכולים לקבל החלטה שכן.

ניסן סלומינסקי: אני מאוד מקווה שתאפשרו להם לעשות את זה לא דרך פנים אל פנים, כי הבסיס של העבודה בפלטפורמה היא לא שיש פנים אל פנים, יש משרד שמגיעים אליו וכו'.

ניסן סלומינסקי: שנה וחצי זה די והותר כדי שתקבלו את זה.

ניסן סלומינסקי: הדבר הכי הגיוני היה שלמחרת ההחלטה של הממשלה זה ייכנס לתוקף.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן אתם צריכים אחרי שהם יחליטו לגבי הנושא הזה?

ניסן סלומינסקי: חצי שנה?

בוריס פבלוב: יש המון תהליכים שלא תלויים בי.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר רק על שני הסעיפים.

בוריס פבלוב: זה תלוי כמה זמן ייקח להם לאשר.

ניסן סלומינסקי: מהרגע שהם החליטו שאפשר לעשות כך, כך וכך בשני הסעיפים האלה, כמה זמן אתם צריכים להכין את עצמכם?

בוריס פבלוב: זה נורא קשה להגיד, כי יש חברות בודדות שמספקות את הטכנולוגיה הזאת.

ניסן סלומינסקי: סדר גודל.

ניסן סלומינסקי: יום, שבוע, חודש?

בוריס פבלוב: צריך לפחות כמה חודשים לאישור הטכנולוגיות האלו.

בוריס פבלוב: יש גם את הצד המסחרי שצריך לסכם עם החברות.

בוריס פבלוב: אחרי זה יש עוד היערכות של משהו כמו חצי שנה.

בוריס פבלוב: אנחנו מדברים על שנה מיום פרסום החוזר.

ניסן סלומינסקי: ומה כתוב פה?

אלעזר שטרן: שנה וחצי מהרגע שהצו מתפרסם.

אסף נחמני: החלק הארי של הפעולות שכרגע הפלטפורמות עושות נכנס במסגרת ההקלות, במסגרת סעיף 8, כלומר, אנחנו מדברים כאן על מקצת הפעולות, לא על כולן.

בוריס פבלוב: זה לגמרי נכון.

בוריס פבלוב: אם המדיניות של הממשלה באמצעות איסור הלבנת הון היא להגביל את הפעילות של הפלטפורמות, אז בסדר, הוועדה יכולה לעשות את זה, אבל אם הכוונה היא להתאים את פעילות איסור הלבנת גם לדרך הפעולה באינטרנט, לפחות צריך לחכות שיהיו את ההוראות.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נטיל את האחריות בשני הסעיפים האלה על המדינה, כי המדינה היא זו שמעכבת.

ניסן סלומינסקי: נעשה כך ששני הסעיפים האלה ייכנסו לתוקף חצי שנה אחרי שהמדינה תפרסם את ההחלטה שלה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שזה יהיה פחות משנה וחצי, יכול להיות יותר, הכל תלוי במדינה.

יאירה פרנקל: יש פה שני דברים: פרסום חוזר ודרישה מצד משרד המשפטים שנאשר את הטכנולוגיות.

ניסן סלומינסקי: כמה זמן אתם צריכים בשביל לאשר את הטכנולוגיות?

יאירה פרנקל: אני חושבת שממועד פרסום החוזר צריך יותר מחצי שנה.

ניסן סלומינסקי: יש לכם חצי שנה לקבל החלטה בעניין, חצי שנה לתת להם לבדוק, וחצי שנה לתת להם להתארגן.

ניסן סלומינסקי: סך הכל זה שנה וחצי.

בוריס פבלוב: הכוונה שיינתנו 12 חודשים לאחר פרסום החוזר.

ניסן סלומינסקי: כן.

ניסן סלומינסקי: אני מחלק את ה-12 חודשים.

ניסן סלומינסקי: איך אנחנו בונים את זה?

ניסן סלומינסקי: אנחנו מקווים שתוך חצי שנה המדינה תעבוד על זה.

ניסן סלומינסקי: אם תעשו את זה בזמן סביר של חצי שנה, תהיה חצי שנה למכובדים האלה לעשות את אישור הטכנולוגיה, להתארגן לקראת זה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נכתוב שמפרסום החוזר תהיה שנה.

אלעזר שטרן: שנה מפרסום החוזר לפי סעיפים 5(ו) ו-7(ג).

ניסן סלומינסקי: חצי שנה מיום הפרסום ברשומות, כאשר שני הסעיפים, כמו שאמרת, יהיו שנה מיום פרסום ההוראות.

אלעזר שטרן: אני חושב שכדאי שיהיה איזה שהוא פרסום רשמי של רשות שוק ההון, כדי שכלל הפלטפורמות ידעו שפורסם הדבר הזה.

יאירה פרנקל: יהיה פרסום ברשומות לגבי מועד פרסום החוזר.

מאיה לדרמן: אנחנו רוצים, אם זה המתווה שהיושב-ראש מבקש, שבכל מקרה תיקבע תקופה מקסימאלית.

מאיה לדרמן: מדובר בחוזר שלא אנחנו מוציאים, מי שמוציא אותו זו רשות שוק ההון.

ניסן סלומינסקי: מאיה, תביני מה את אומרת - את הפעולות שאנחנו רוצים לברך ולעודד את מתלה בכל מיני תהליכים פנימיים בתוך הממשלה.

ניסן סלומינסקי: זה כאילו את אומרת לכל מיני משרדים אחרים: חבר'ה, אם לא תתקדמו, הם ישלמו את המחיר.

ניסן סלומינסקי: זה לא הולך כך.

ניסן סלומינסקי: תעשו פגישה או שתיים, תסגרו את העניין.

ניסן סלומינסקי: אם אתם צריכים סיוע, אנחנו מוכנים להעמיד סיוע.

דנה רוטשילד: כבר הוצאה טיוטה על ידי רשות שוק ההון.

דנה רוטשילד: הטיוטה הועברה לחברות, הועברה להערות של המשרדים.

דנה רוטשילד: יש צורך לעשות תיאום בהקשרים האלה, יש צורך ללבן.

דנה רוטשילד: אנחנו בעיצומו של תהליך.

דנה רוטשילד: כמו שאמרתי, הדבר הזה רלוונטי גם לסקטורים פיננסיים נוספים, לכן יש חשיבות להעברת ההערות.

דנה רוטשילד: בעיני, לפחות מהכיוון שלנו, הזמנים צפויים להספיק בהקשר הזה.

ניסן סלומינסקי: שחקן אחד במשחק מספיק.

ניסן סלומינסקי: מאיה ודאי שרוצה זריזות.

אורית גן מור: גם המשטרה.

אסף נחמני: אנחנו נקדם את החוזר במהירות האפשרית.

ניסן סלומינסקי: יש לנו תאריך סופי, שזה עוד שנה וחצי.

ניסן סלומינסקי: זה יהיה שנה מיום הפרסום.

ניסן סלומינסקי: מאיה והמשטרה, יש לכם כוח, תעבדו על זה שהפרסום יהיה תוך חצי שנה.

ניסן סלומינסקי: תדאגי שהם יעשו את הבדיקה שלהם פחות מחצי שנה.

יאירה פרנקל: זה האינטרס שלנו להפיץ את החוזר הזה במהירות.

יאירה פרנקל: יש לנו את נותני האשראי שמחכים לו.

יאירה פרנקל: אלה גופים שאנחנו רוצים לתת להם את האפשרויות האלו.

יאירה פרנקל: חזקה עלינו שנעשה את זה במהירות.

אלעזר שטרן: שנה מהיום שהממונה יפרסם הוראות לפי סעיפים 5(ו) ו-7(ג).

אלעזר שטרן: הפרסום הזה ילווה בפרסום ברשומות, כדי שיהיה ברור מתי מתחילה השנה.

אלעזר שטרן: זו סוגיה אחת.

אלעזר שטרן: בדיון הקודם עלו מספר הערות ושאלות שבעקבותיהן נעשתה ישיבה ונעשו שינויים ותיקונים שונים, רובם נקודתיים.

אלעזר שטרן: הסוגיה הכי משמעותית שנעשו בה שינויים היא הנושא של מערכת סגורה.

אלעזר שטרן: הפלטפורמות עובדות מול שתי חזיתות: המלווים והלווים.

אלעזר שטרן: כלפי הלווים נעשו תיקונים שמאפשרים הקלות מסוימות בסוגי עסקאות מסוימים, שזה מוסכם, אין עם זה בעיה.

אלעזר שטרן: הנושא השני זה העבודה של הפלטפורמות אל מול המלווים.

אלעזר שטרן: עלו טענות לגבי עד כמה הפעילות של הפלטפורמות אל מול המלווים דומה במהותה למערכת סגורה, מה הנגזרת של הדבר הזה.

אלעזר שטרן: גם אם אנחנו מניחים שמדובר בסוג כזה או אחר, ברמה כזאת או אחרת של מערכת סגורה, מה הנגזרת של זה.

ניסן סלומינסקי: אני מבין מדבריך שלמערכת סגורה יש הקלות מסוימות, לכן כל אחד שואף שיגדירו אותו כמערכת סגורה.

ניסן סלומינסקי: מה ההגדרה של מערכת סגורה?

אלעזר שטרן: כשמסתכלים במבט רוחבי על צווי איסור הלבנת הון השונים, אין זהות בהוראות שנוגעות למערכת סגורה בין הצווים השונים.

אלעזר שטרן: הצו של הבנקים נותן פטורים מאוד מאוד גורפים, מאוד רחבים.

אלעזר שטרן: בצווים כמו חברי בורסה וזירות סוחר הפטורים הם לא באופן גורף כמו שיש אצל הבנקים.

ניסן סלומינסקי: אתה רוצה להגיד שהרשות לאיסור הלבנת הון עושה איפה ואיפה ולכן היא צריכה להתכנס ולעשות משהו מסודר על כולם?

ניסן סלומינסקי: זה מה שהיה בהערת אגב?

אלעזר שטרן: זה מה שהיושב ראש אמר, לא מה שאני אמרתי.

מאיה לדרמן: אנחנו בדיוק מחר מקיימים ישיבה ראשונה של כל הרגולטורים, כשהמטרה היא ליצור צו אחיד.

אלעזר שטרן: בנוסח הנוכחי נעשו שינויים משמעותיים וניכרים שמרחיבים חלק מהפטורים שניתנו בנוסחים המקוריים, כמו פטור מהכרת הלקוח בהקשרים מסוימים, שזה פטור מאוד משמעותי.

ניסן סלומינסקי: הם יודעים להעריך את זה?

אלעזר שטרן: את זה תשאל אותם.

אלעזר שטרן: אני מניח שלמרות כל התיקונים והשינויים שנעשו יש עדיין טענות מטענות שונות.

אלעזר שטרן: כמו שאדוני אמר לפני כן, גם פה אין אחידות בין הפלטפורמות השונות.

ניסן סלומינסקי: איפה הבעיה?

ניסן סלומינסקי: הבעיה להגדיר מה זו מערכת סגורה?

אלעזר שטרן: אני חושב שעיקר הבעיה היא לא בהגדרה כמו בשאלה מה הנגזרת מההגדרה, מה המשמעויות האופרטיביות.

ניסן סלומינסקי: אין מחלוקת על מה הכוונה במערכת כזאת?

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: השאלה היא הנגזרות האופרטיביות.

ניסן סלומינסקי: איזה הקלות יש לגבי מערכת סגורה במקומות אחרים שאנחנו לא נותנים פה?

ניסן סלומינסקי: אם היינו נותנים כל מה שאנחנו נותנים לבנקים, אני מניח שגם פה לא הייתה טענה, היינו יכולים להמשיך הלאה.

אלעזר שטרן: זו הטענה.

אלעזר שטרן: הבקשה היא להשוות את זה לבנקים.

ניסן סלומינסקי: כנראה שיש דברים שנותנים לבנקים ולא נותנים להם.

בוריס פבלוב: בדיון שהוועדה קיימה הגיעו להקלות משמעותיות בהרבה דברים.

בוריס פבלוב: עדיין נשארו דברים באותה מערכת סגורה שהבנקים לא עושים.

בוריס פבלוב: האחידות היא הדבר הכי חשוב.

בוריס פבלוב: אנחנו חושבים שתהליך קבלת הכספים, לפחות במגרש תחרותי פיננסי, צריך להיות תהליך זהה.

בוריס פבלוב: אנחנו מאוד מאוד שמחים שיש כוונה לייצר מגרש משחקים אחיד מבחינת איסור הלבנת הון.

בוריס פבלוב: מה הדברים שנשארו שהם לא במסגרת ההקלות?

בוריס פבלוב: אנחנו, למשל, צריכים לרשום פרטי זהות לפי העתק של מסמכי זיהוי.

בוריס פבלוב: הבנק, לעומת זאת, יכול לרשום אותם לפי מה שהלקוח מוסר לו, שזה הרבה יותר פשוט.

בוריס פבלוב: לבנקים, למשל, יש פטור מהצהרת מקבל שירות, לנו יש רק פטור מחתימת מקור.

ניסן סלומינסקי: לפלטפורמות האחרות יש תוספת על מה שנאמר?

עופר כרמל: אנחנו עובדים, למעט חריגים כאלה ואחרים, רק במערכות סגורות, לכן השאלה הזאת לא רלוונטית.

עופר כרמל: אני אנצל את ההזדמנות להגיד תודה על הצו הזה, הוא צו באמת מקל.

עופר כרמל: תודה על ההיערכות וההכנסה של החצי שנה, אני חושב שזה מאוד עוזר.

עופר כרמל: אנחנו, וזה בניגוד לאיך שהציגו אותנו קודם, ילדים מאוד גדולים, אנחנו יודעים לקחת אחריות, אין לנו בעיה לנהל מערכות כאלו.

עופר כרמל: אנחנו מנהלים כספים של משקיעים, אנחנו מנהלים מערכות אשראי.

עופר כרמל: אנחנו בשמחה נטיל על עצמנו את כל האחריות שיש בצווים האלה.

עופר כרמל: אני יכול להגיד לך שלפחות בשתי המערכות שניהלתי זה כבר מתבצע, אנחנו לא מחכים לתחולת הצו.

עופר כרמל: אם יש חריגים, אם יש פינות, אנחנו לוקחים אחריות ומקבלים החלטות.

עופר כרמל: כל הסוגיות שעלו פה קודם מהמשטרה, חשש, חשד, אצלנו זה clear-cut.

עופר כרמל: אם אנחנו מאמינים שהלקוח הזה הוא לא בסדר, אנחנו לא נעבוד איתו, לא חשוב מה הרשות תגיד או לא תגיד, לא חשוב אם הבנק ירצה או לא ירצה.

עופר כרמל: הצו הזה חשוב מאוד מזווית שאני מבין שלא רוצים לדון בה פה וחשוב שתיאמר לפרוטוקול.

עופר כרמל: כשישבנו בוועדה של רחל עזריה בחקיקת החוק, אחת הבעיות הכי גדולות שהייתה לנו ועדיין יש לנו אותה, אנחנו רואים אותה כל יום – היה לנו כזה מקרה לפני שבוע – היא שאנחנו נשענים על המערכת הבנקאית.

עופר כרמל: אחת הסיבות שרצינו גם את החוק וגם את הצו הזה היא כדי לייצר מצב שנוכל להתנהל בפעילות מסחרית ללא עצירה של הפעילות.

עופר כרמל: מאוד חשוב לנו שהצו הזה יוחל עלינו כמה שיותר מהר ותוציאו אותנו מהצו של הבנקים, כדי שלא יהיה מצב שבנק עוצר פעילות תחת הכסות שזה הלבנת הון, מעכב את הכספים או מכניס את זה לאיזה חשבון מעבר.

עופר כרמל: הצו הזה מבורך, וזה בתנאי שלא נעשה את הצו הזה ואחרי זה גם את הצו הבנקאי.

ניסן סלומינסקי: רונן שמע את זה גם קודם, אני מקווה שיבין.

רן בייליס: אני מצטרף למה שעופר אמר.

רן בייליס: היום הבנק לא רק שדורש מאיתנו את רשימת הלקוחות, הוא גם אוסר עלינו לקבל – אני נותן דוגמה חריגה מאוד - כספים מאזרח ישראלי שאינו תושב ישראל.

רן בייליס: אם אזרח ישראלי עבר עכשיו לארצות הברית או לאירופה, הוא לא מאפשר לנו לקבל כספים מחשבון הבנק של אותו אזרח שמתנהל פה.

רן בייליס: יש לו כספים פה, הוא השאיר כספים באיזה חשבון בנק ישראלי, אבל זה לא מתאפשר לנו.

רן בייליס: כל הצו הזה הוא נפלא, אבל הוא לא יעזור לנו במהומה אם הבנקים לא ירדו מאיתנו.

רן בייליס: אם הבנקים יפעילו את כל המדיניות שלהם, שהיא דרסטית ודרקונית, לצערי, בכל מה שקשור להעברת כספים, בכל מה שקשור לאיזה סוגי לקוחות אנחנו יכולים לקבל - לא יקרה כלום.

רן בייליס: זה המצב היום.

ניסן סלומינסקי: רונן, אתה שומע את הדברים.

ניסן סלומינסקי: התשובה שלך תהיה בפועל.

ניסן סלומינסקי: כמו שאמרת קודם, אתם בודקים את זה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאם הצו הזה יעבור אתם תשחררו את הבנקים, אתם תרדו מהם, אתם לא תדרשו את אותם דברים שהיום הם דורשים.

ניסן סלומינסקי: הם גוף מפוקח.

ניסן סלומינסקי: בשביל זה יש את הרשות, את הרגולטורים וכו'.

רונן ניסים: הדוגמה שניתנה פה היא לא מעולם הלבנת הון, היא מעולם המס לתושבים זרים.

ניסן סלומינסקי: אני לא נכנס לזה.

ניסן סלומינסקי: הם אמרו את הדברים רק כדי שיישמעו.

ניסן סלומינסקי: זה באמת לא קשור לעניין.

מאיה לדרמן: הפעילות של הפלטפורמות היא לא כמו הפעילות בבנקים.

מאיה לדרמן: למערכת הסגורה בבנקים יש כל מיני מגבלות – זה יכול להיות רק עבור יחיד, הכסף יושב שם, זה כסף שהוא לפיקדון גם אם הבנק מלווה אותו.

מאיה לדרמן: המטרה של האדם ששם את הכסף בבנק היא שזה ישב כפיקדון, כאשר הכסף בוודאות חוזר אליו בסוף תקופה.

מאיה לדרמן: אצל הפלטפורמות אתה יכול להלוות ולא לקבל את הכסף חזרה.

מאיה לדרמן: לפלטפורמות אתה נותן את הכסף במטרה שהוא יועבר הלאה.

מאיה לדרמן: מבחינת הלבנת הון זו דרך להעביר כסף בין שני צדדים.

מאיה לדרמן: מערכת סגורה היא לא ברת השוואה לבנקים.

ניסן סלומינסקי: זה מאחר והבנקים חייבים לשמר אחוז מסוים או סכום מסוים אצלם למצב שבו הם הלוו כסף שלא החזירו להם?

מאיה לדרמן: לא רק בגלל זה.

מאיה לדרמן: האדם ששם את הכסף במערכת סגורה בבנקים תמיד יקבל את הכסף חזרה.

ניסן סלומינסקי: לא תמיד.

מאיה לדרמן: זה פיקדון.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות מצב שהבנק עשה עסקאות, הלווה לכל הטייקונים.

מאיה לדרמן: הבן אדם שם את הכסף הזה לצורך השקעה, הוא שם פיקדון.

ניסן סלומינסקי: הבנק לא שומר את הכסף הזה, הוא יכול להשתמש בו, רק הוא מחויב לשמור סכום מסוים שאמור לכסות אם הייתה תקלה והטייקונים שקיבלו מאות מיליוני שקלים לא החזירו את הכסף.

ניסן סלומינסקי: עדיין יהיה כסף להחזיר את הפיקדונות של כל אותם אלה.

ניסן סלומינסקי: זה דבר שלא קיים בפלטפורמות.

מאיה לדרמן: נכון, האדם לוקח את הסיכון שהוא לא יקבל את הכסף.

ניסן סלומינסקי: הפיקדון בבנק הוא אמיתי, תמיד אמור להיות כסף, אלא אם קרתה קטסטרופה אדירה, שאז, אני מניח, בנק ישראל לא ייתן לזה לקרות.

מאיה לדרמן: אנחנו הסכמנו לסעיף - הוא נכלל בצו - שמנסה להשוות את הסיטואציה שקיימת בבנקים למה שהם עושים כשמדובר ביחיד או כשהבן אדם המלווה והבן אדם הלווה לא יכולים לעשות בשום דרך תיאומים ביניהם.

מאיה לדרמן: כן ביקשנו שלרגולטור תהיה סמכות לקבוע הגבלות מסוימות או תנאים מסוימים להלוואות כאלו, כמו הגבלת סכום.

מאיה לדרמן: אני מניחה שהלוואה בסכום של 5 מיליון שקלים קשה יותר לבזר, קל יותר לצדדים לתאם ביניהם, לכן יש איזו שהיא נפקות בקביעת מגבלות בסוגי ההלוואות האלו.

מאיה לדרמן: לרגולטור צריכה להיות האפשרות הזאת.

מאיה לדרמן: באותה הוראה הקלנו מבחינת הכרת הלקוח.

מאיה לדרמן: אם אתה שואל אותי באמת, אני חושבת שאין לזה הצדקה אמיתית, כי בסוגי הלוואות מסכומים מסוימים ובתנאים מסוימים כן הייתי מצפה מהפלטפורמה לשאול כמה שאלות למרות הפטור מהכרת הלקוח שהוא נתן אותה.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, לפנים משורת הדין את אומרת.

מאיה לדרמן: יש הקלה שקיימת לבנקים.

מאיה לדרמן: אם אנחנו מסכימים או לא, התשובה היא לא.

מאיה לדרמן: אני לא חושבת שבבנקים צריך פטור מחובת הכרת הלקוח.

מאיה לדרמן: אני חושבת שגם במערכת סגורה בבנקים יש טעם לשאול את הלקוח כמה שאלות לגבי התנאים, לגבי אופן הפעילות שלו.

מאיה לדרמן: זה קיים, אנחנו צריכים להתמודד עם זה, לכן קבענו איזה שהוא מנגנון שמספק את ההקלות הנוספות, לפחות את העניין של הכרת הלקוח.

מאיה לדרמן: לגבי ההקלות האחרות שבוריס ציין, אין חתימת מקור, לא צריכים לזהות את הלקוח.

מאיה לדרמן: לקבל את פרטי הלקוח רק על סמך הצהרתו, בעיני זה לא נחשב זיהוי, בטח לא אימות.

מאיה לדרמן: חשוב לזכור שעל הבנקים חלות עוד הוראות שלא קיימות עליהם.

מאיה לדרמן: יש נוהל בנקאי 411 שקובע עוד המון הוראות שחלות גם על מערכת סגורה של בקרה וניטור פעילות.

מאיה לדרמן: הפעילות במערכת סגורה בבנקים היא שולית.

מאיה לדרמן: מערכת סגורה, עד כמה שידוע לי, בנק אחד נותן, ואז הוא גם קובע לעצמו מגבלות.

מאיה לדרמן: הפעילות במערכת סגורה בפלטפורמות תהיה רוב הפעילות.

מאיה לדרמן: אם אנחנו פוטרים מזיהוי וקבלת מסמכים, זה אומר שרוב השוק שלהם, רוב הלקוחות שלהם לא זוהו, לא קיבלו מסמכים.

מאיה לדרמן: זאת הפעילות שלהם.

מאיה לדרמן: כמעט כל הלקוחות יהיו שם, לכן מה שמוצע כרגע בצו הוא מספק.

בוריס פבלוב: ההסדר עדיין לא שוויוני.

בוריס פבלוב: עדיין הגופים הקטנים חייבים לעשות יותר בשביל להיות באותו שוק פיננסי.

אלעזר שטרן: אני אעבור עכשיו על התיקונים המשמעותיים שנעשו.

אלעזר שטרן: תיקון אחד נוגע למערכות חברתיות.

אלעזר שטרן: שם, בעקבות ההערה של היושב-ראש, קבענו שעל המערכות האלו תחול החובה לכתוב את הפרטים, כאשר תהיה להן הקלה מאוד משמעותית לגבי מה נחשב מספר הזיהוי.

אלעזר שטרן: זה אומר שאם מישהו משלם בכרטיס אשראי לא יהיה צריך את מספר תעודת הזהות שלו, אפשר להשתמש במספר כרטיס האשראי וכו'.

אלעזר שטרן: זה תיקון אחד שנוגע להגדרה של מספר זהות.

אלעזר שטרן: תיקון נוסף היה בסעיף 3, לגבי רישום פרטי הזיהוי.

אלעזר שטרן: כמו שאמרנו, הפלטפורמות עובדות בשתי חזיתות: מול המלווה ומול הלווה.

אלעזר שטרן: גם פה יש סוגים שונים של עסקאות אל מול לווים שבהן הפלטפורמות מעניקות אשראי דרך תיווך.

אלעזר שטרן: סעיף 3 קובע הקלות שונות לתרחיש הזה, הוא מאפשר לעשות את זה בצורה קלה יותר, לקבל חלק מהמסמכים בדיעבד, אחרי שני ימי עסקים.

ניסן סלומינסקי: צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ט-2019.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את הצו, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

ניסן סלומינסקי: מאושר פה אחד.

ניסן סלומינסקי: תודה לכולם.

ניסן סלומינסקי: תודה לוועדה, לאלעזר וכל הגופים ששיתפו פעולה, ישבו והביאונו עד הלום.

ניסן סלומינסקי: שיהיה לכם, אנשי הפלטפורמות, בהצלחה.

ניסן סלומינסקי: לכם, הרשות לאיסור הלבנת הון, שתהיה כמה שפחות עבודה, את זה כולנו רוצים.