ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 347, 2018-12-03 10:08

אברהם נגוסה: בוקר טוב ברוכים הבאים לוועדת העלה הקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים היום דיון מעקב, המשך דיון ממאי בנושא יישום התכנית הממשלתית לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: יחד איתי חברי חבר הכנסת רוברט טיבייב חבר הועדה, כמובן שגם ח"כים אחרים יצטרפו, הם קופצים מוועדה לוועדה ולכן מי שיגיע – יגיע.

אברהם נגוסה: איתנו כמובן נמצאים משרדי הממשלה, בראשם משרד ראש הממשלה שמתכלל את התכנית הממשלתית, נמצאים כארן גם ארגונים שונים.

אברהם נגוסה: הוועדה מקיימת ישיבת מעקב בנושא יישום התכנית הממשלתית לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: הדיון הקודם בנושא התכנית והתקציב, התקיים ב-30 במאי 2018, בדיון דווח כי 60% ממשרדי הממשלה ניצלו את תקציב הפעילות המתוכננת, 37% מהתקציב הועבר למשרדים אך טרם הועבר לשטח ו-3% לא נוצל.

אברהם נגוסה: אני קורא את זה מהסיכום שלנו, מהדיווח הקודם.

טלל דולב: נכון.

טלל דולב: זה 2017.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: זה דווח על 2017.

רוברט טיבייב: כמה לא נוצל?

אברהם נגוסה: אני אחזור על זה ואתה תרשום.

אברהם נגוסה: אני מבקש גם שכל משרדי הממשלה, תרשמו, כי אני מעלה כאן שאלות ואני מבקש שכל משרד יתייחס לשאלות ספציפיות בדיווח שלכם.

אברהם נגוסה: חשוב שתרשמו את זה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת טיבייב, אני חוזר שוב.

אברהם נגוסה: מה שאני אומר עכשיו לקוח מהדיווח הקודם, בדיון הקודם קיבלנו דיווח חלקי של משרדים מסוימים על פעילות 2017.

אברהם נגוסה: היום אנחנו נקבל דיווח המשך מהיכן שעצרנו וגם דיווח כללי 2017, 2018, לפי מה שאתם מרגישים.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם מה שהבנו מהדו"ח הקודם עם שאלות שאני מבקש שתרשמו אותן ותתייחסו אליהן בדיווח.

אברהם נגוסה: אני חוזר על זה.

אברהם נגוסה: הדיון הקודם בנושא התקיים ב-30 במאי 2018.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם דווח כי 60% ממשרדי הממשלה ניצלו את תקציב הפעילות המתוכננת, 37% מהתקציב הועבר למשרדים, אך טרם הועבר לשטח ו-3% לא נוצל.

אברהם נגוסה: תקציב התכנית הוא 240 מיליון ₪.

אברהם נגוסה: שנת 2016 הייתה שנת היערכות, שנת 2017 הייתה השנה הראשונה לפעילות התכנית והטמעתה במשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: במחצית 2017 החל לפעול מטה יישום התכנית.

אברהם נגוסה: הממשלה אישרה את התכניות עם התקציבים, הממשלה קבעה גם צוות מעקב ליישום.

אברהם נגוסה: לכך אני מתכוון.

אברהם נגוסה: הצוות החל לפעול במחצית שנת 2017.

טלל דולב: בסוף 2016.

אברהם נגוסה: יותר טוב.

אברהם נגוסה: בעת הזו, סוף 2018, אנחנו נמצאים בשנה השנייה לפעילות התכנית.

אברהם נגוסה: הפעילות מתבצעת מול 24 רשויות מקומיות שבהן 1,500 יוצאי אתיופיה ומעלה, המהווים סדר גודל של 85% מאוכלוסיית יוצאי אתיופיה בארץ.

אברהם נגוסה: דיווח המשרדים למטה היישום מתבצע פעמיים בשנה.

אברהם נגוסה: חשיבות התכנית היא כמות המשתתפים בכל תכנית.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם התרשמנו, ואני אומר זאת בזהירות, כי נשמח לשמוע אחרת, התרשמנו שהתכנית לא מיושמת בתל אביב, רמלה, קריית ביאליק, ירושלים, לוד, קריית מלאכי, אשדוד, רחובות ונתניה.

אברהם נגוסה: אנחנו שואלים אם אכן כך, ולמיטב ידיעתי דווקא בערים אלו יש מעל 1,500 יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: מדוע לא מיישמים את התכנית.

אברהם נגוסה: אני שואל אם אכן זה אמת.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע.

טלל דולב: לענות עכשיו?

אברהם נגוסה: לא.

אברהם נגוסה: ביקשתי שתרשמו ותעני כשאת מדווחת.

אברהם נגוסה: בדיווח הקודם נמסר כי במשרדי הממשלה 61% מהפעילויות מבוצעות במלואן, 14% מהפעולות מבוצעות באופן חלקי, 5% מהפעולות נתקלו בקשיי ביצוע ו-10% מהפעולות אינן מבוצעות כלל.

אברהם נגוסה: לגבי הרשויות המקומיות, 68% מהפעולות בוצעו, 6% מהפעולות הן בקשיי ביצוע, 13% מהפעולות לא מבוצעות וב-13% הרשויות המקומיות לא מינו מתכלל שמפעיל את התכנית.

אברהם נגוסה: ליישום התכנית חייבת להיות מוטיבציה ליישום והרתעה וענישה למשרד או רשות שלא מיישמות את התכנית.

אברהם נגוסה: אני שואל האם זה מתקיים.

אברהם נגוסה: אם כן, כמה רשויות מקומיות, כמה משרדי ממשלה נענשו ואיזה סוג של עונש הם קיבלו.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם צוין כי תקציב שלא נוצל שוריין על ידי המשרדים ונשמר בעודפים.

אברהם נגוסה: במידה והמשרד ביקש את התקציב.

אברהם נגוסה: במידה והמשרד לא דרש את התקציב שהיה אמור לקבל באותה שנה, התקציב לא שוריין למשרד.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם צוין כי 7% מהתקציב שהוקצה לתכנית, לא נוצל.

אברהם נגוסה: חייב להיות חיזוק הקשר בין הרשויות המקומיות למשרדי הממשלה, בעיקר במקומות שבהם לא מבוצעת התכנית, למשל צוין כי במשרד הבריאות עובדים 2.5 מגשרים במקום 8.25 שאמורים להיות.

אברהם נגוסה: במשרד החינוך 40% מהתכניות ברשויות המקומיות לא מבוצעות.

אברהם נגוסה: 31% מהתקציב נוצל בתחום חברה ונוער.

אברהם נגוסה: במשרד הרווחה צוין כי 37% מהתקציב לא נוצל.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם משרד השיכון לא נתן דיווח מלא, אבל זה נובע מהדיווח שטלל נתנה בדיווח הכללי על כל המשרדי.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם צוין על 52% ביצוע.

אברהם נגוסה: חשוב להדגיש שיש שתי תכניות במשרד השיכון, תכנית התחדשות עירונית ומשכנתאות לזוגות צעירים.

אברהם נגוסה: תכנית התחדשות עירונית בחמש שכונות, שלוש בנתניה, רמת אליהו וקריית משה ברחובות.

אברהם נגוסה: התקציב הוא 120 מיליון שקל לכל השכונות.

אברהם נגוסה: מה קרה מאז בתכנית הזאת, אני רוצה לשמוע.

אברהם נגוסה: דבר שני, תכנית משכנתאות לזוגות צעירים היא ל-200 משפחות לשנה, 800 משפחות לארבע שנים.

אברהם נגוסה: סכום המשכנתא בשלב הראשון, אפשרות ראשונה 600,000 שקל, ואפשרות נוספת – 300,000 שקל מהבנק.

אברהם נגוסה: כמה זוגות ניצלו את התכנית הזאת.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתרשמו את השאלות האלה.

אברהם נגוסה: לגבי משרד הביטחון – תכנית זינוק בעליה שאמורה להיות מיושמת ב-19 ישובים, התכנית פועלת ב-16 ישובים, לא פועלת בגדרה, יבנה וחולון.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מדוע.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מהמשרדים שלא דיווחו בפעם הקודמת: משרד השיכון, משרד הביטחון, צה"ל, בריאות, בטחון פנים, נציבות שירות המדינה והמל"ג.

אברהם נגוסה: חשוב לי גם להדגיש שתתייחסו לשאלה הבאה: אני מתרשם בשטח, אני מסתובב, נפגש עם בני הקהילה, עם ראשי הרשויות המקומיות, הדרג המקצועי וגם הדרג הפוליטי ברשויות.

אברהם נגוסה: ממה שאני מתרשם, יש חוסר השתתפות בתכניות האלה.

אברהם נגוסה: הבנתי שהסיבה היא חוסר ידע על התכנית, כלומר אין מספיק שיווק על התכניות ולכן הציבור לא יודע לא בא ולא משתתף.

אברהם נגוסה: שאלתי היא לכל משרדי הממשלה וגם למשרד המתכלל, משרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: אני שואל מה עשיתם כדי לשווק את התכניות האלה, באיזו אסטרטגיה אתם משתמשים כדי שהמסר על התכניות וקיומן יגיע לתושבים כדי שיבואו וישתתפו.

אברהם נגוסה: כעת נקבל דיווח כללי מטלל כנציגת המשרד המתכלל ולאחר מכן נשמע מכל המשרדים שציינתי.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת פנינה תמנו שטה.

אברהם נגוסה: אם חבר הכנסת רוברט טיבייב, אתה רוצה להתייחס?

רוברט טיבייב: ממש בקצרה.

רוברט טיבייב: תודה אדוני היושב ראש, חברי אברהם נגוסה, פנינה תמנו, כך זה יצא, אלה החברים שלי האמתיים, גם מהקואליציה וגם מהאופוזיציה ואני עדיין לא יודע לאן אני שייך.

רוברט טיבייב: אני ממש רוצה להתייחס, מה שאני רוצה להגיד, אני מתרשם מהדבר הזה, להגיע ל-80% מהאוכלוסייה האתיופית זה ענק.

רוברט טיבייב: אני לא רוצה לתת כל מיני תשבחות, אבל לפי המספרים זה ממש גדול.

רוברט טיבייב: הבנתי שיש בעיה עם ראשי הרשויות.

רוברט טיבייב: קודם כל אני ממליץ לך, ואצטרף בשמחה, להגיע לראשי הרשויות במסגרת הוועדה.

רוברט טיבייב: לא שנזמין אותם, אלא נגיע לשם, לאותן הערים, ובואו נדון ונבין היכן קיימות הבעיות.

רוברט טיבייב: אברהם, אני לא יודע מי דחף את התכנית, אבל שאפו.

רוברט טיבייב: לבי אתכם.

אברהם נגוסה: ראש הממשלה הקים ועדת שרים בראשותו.

רוברט טיבייב: ידעתי שתגיד את זה.

אברהם נגוסה: אני חייב להגיד, זו האמת.

רוברט טיבייב: בכל מקרה אנחנו נחליף אותו.

אברהם נגוסה: זו האמת.

אברהם נגוסה: זו פעם ראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל הוקמה ועדת שרים בראשות ראש הממשלה, והוא משקיע שעות רבות בתכנית מיוחדת ששיתפה את בני הקהילה בתכנונה, בביצועה ובבקרה.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו נחושים שהתכנית תצליח ולא תיכשל כמו התכניות הקודמות.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו עושים את המעקב הצמוד בנושא הזה כדי להבין שגם התקציב יגיע.

אברהם נגוסה: יש מרחק גדול בין השטח ובין הדיווח ולכן אני מנסה לצמצם את זה, גם בודק בשטח וגם מקבל כאן דיווח.

רוברט טיבייב: רק משפט אחד חשוב מאוד, משרד החינוך 40% זה באמת חסר פה, העניין של מגשרים, ודיברנו על זה גם עם פנינה, צריך שיהיה במקרה זה 100%.

פנינה תמנו: כן.

פנינה תמנו: יש להם תפקיד משמעותי.

אברהם נגוסה: נשמע דיווח מטלל, שיש לה מצגת.

אברהם נגוסה: לאחר מכן נעבור לכל המשרדים.

אברהם נגוסה: אני רוצה לומר כי בזמן הדיווח חשוב לא לעצור את האנשים שמדברים.

אברהם נגוסה: אני חוזר ואומר שכל אחד ירשום את השאלות, אני רוצה שיהיה דיווח רצוף ולאחר מכן יהיה זמן לשאלות.

אברהם נגוסה: בבקשה.

טלל דולב: אני אנסה תוך כדי להתייחס לשאלות ששאלת שהן כלליות.

טלל דולב: קודם כל, כמו שחבר הכנסת אמר, אנחנו רואים מצד שמאל את ביצוע הפעולות ב-2017, מה שאנחנו רואים זה שמתוך 88 פעולות שהיה צריך לבצע ב-2017, 67%, 59 פעולות התבצעו, 12 פעולות התבצעו באופן חלקי ו-19% מהפעולות לא בוצעו כלל.

טלל דולב: אם אנחנו משווים את זה למחצית 2018, זאת אומרת רק חצי שנה ב-2018 אנחנו רואים שבחצי הראשון של 2018 כבר התבצעו 59% מהפעולות, 13% מהפעולות התבצעו באופן חלקי ו-27% מהפעולות לא בוצעו עדיין בכלל, אבל בעצם נשארה עוד חצי שנה לבצע אותן.

טלל דולב: במשרדים שידווחו היום אנחנו נוכל לראות מה התקדם מאז מחצית השנה.

טלל דולב: עכשיו אנחנו מסתכלים על ביצוע התקציב, כמו שדיווח חבר הכנסת.

טלל דולב: אנחנו פה מסתכלים על התקציב קצת שונה מפעם קודמת כי הוצאנו את תקציב השיכון בגלל שהוא מגדיל ומעוות הרבה דברים, זה הרבה מאוד תקציב על פעולה אחת.

טלל דולב: מה שאנחנו רואים זה שבשנה שעברה נוצל 57% מהתקציב, 32% כמו שדיווח חבר הכנסת נשמר להמשך הפעילות, אבל עדיין לא שולם לגורמים בשטח, ו-6% מהתקציב לא נוצל בכלל.

טלל דולב: שוב, אם אנחנו מסתכלים רק בהשוואה לחציון הראשון של 2018, רק בחציון הראשון כבר ניצול התקציב היה בהיקף יותר גדול מאשר בכל שנת 2017.

פנינה תמנו: מה זה, במיליונים?

טלל דולב: זה במיליונים.

טלל דולב: באלפי שקלים.

פנינה תמנו: איך יכול להיות שמונה מיליון לא נוצלו, כשאנחנו יודעים שרק במשרד התרבות חמישה מיליון לא נוצלו.

פנינה תמנו: אני לא מצליחה להבין, לא עושה לי שכל.

טלל דולב: כי במשרד התרבות החמישה מיליון לא נוצלו ועוד שלושה מיליון.

פנינה תמנו: וזה נכנס לפה?

טלל דולב: כן.

פנינה תמנו: לא, זה לא יכול להיות.

פנינה תמנו: זה לא יכול להיות, לפי מה שאת אומרת, לא יכול להיות שמונה מיליון.

פנינה תמנו: חוסר הניצול הוא בהרבה יותר גבוה.

טלל דולב: לא, הוא לא יותר גבוה.

פנינה תמנו: אז מה השלושה מיליון הנותרים?

טלל דולב: אני לא יודעת, אני יכולה לבדוק בנתונים.

טלל דולב: אלירן יבדוק.

אלירן אלעזר: יש מיליון שקלים ב- - - ארגונים ש- - -

טלל דולב: עכשיו אנחנו עוברים עוד פעם, החציון הראשון של 2018.

טלל דולב: מה שאפשר לראות כאן זה היקף הביצוע בכל אחד מהמשרדים, זה קצת קטן.

טלל דולב: הכחול זה מה שמבוצע או מבוצע במלואו או מבוצע, בירוק זה מבוצע חלקית, ומה שאנחנו רואים שבהשוואת 2017 ל-2018 כמעט בכל המשרדים היקף הפעילות במחצית שנה הוא דומה כבר להיקף הפעילות בשנה שלמה, ב-2017.

טלל דולב: כך שמה שאנחנו מצפים זה שבסוף השנה הזאת היקף הפעילות יהיה בהרבה יותר גדול.

טלל דולב: מה שאנחנו יכולים לראות כאן, חברת הכנסת תמנו, זה את הפעילות במשרד הספורט שהוא המשרד היחיד שלא מבצע פעילויות בכלל.

טלל דולב: אני כן אסביר שמשרד השיכון והבינוי, במחצית הראשונה של 2018 הפעילות התבצעה רק בחלק של התחדשות עירונית כי כל תכנית המשכנתאות יצאה לדרך אחרי הדיווח.

פנינה תמנו: מה זה בטחון, נראה ניצול מלא.

פנינה תמנו: זה נראה לי, בכלל, להגדיר שיש ניצול מלא אני לא מצליחה להבין כל כך.

טלל דולב: זה לא ניצול מלא, זה ביצוע של כל הפעולות שהם התחייבו.

טלל דולב: זה לא תקציב, זה פעולות.

טלל דולב: זה ביצוע של כל הפעולות שהמשרד התחייב אליהן.

פנינה תמנו: איך אפשר להגיד שיש ביצוע של 100% כשנסגר מדור שיא, ולא ברור למי החילים פונים.

פנינה תמנו: לא נראה לי שאפשר להגדיר.

אברהם נגוסה: פנינה, אנחנו יודעים שמשרד הביטחון לא קיבל תקציב, נכון?

טלל דולב: משרד הביטחון לא קיבל תקציב, הוא התחייב - - -

פנינה תמנו: אז - - - של 100% פעולות בוצעו.

פנינה תמנו: אי אפשר להגיד 100% פעולות בוצעו כשאנחנו יודעים שיש תקלות בשטח.

טלל דולב: אני רוצה רק להסביר למה אנחנו מתייחסים.

טלל דולב: מבחינה מסוימת הסגירה של מדור שיא זה ביצוע.

טלל דולב: בצה"ל - - -

פנינה תמנו: אבל לא נתנו לכם הוראה לסגור את מדור שיא.

טלל דולב: בצה"ל ההתחייבות של הצבא, קודם כל לא לנו אלא לצבא, ההתחייבות הייתה לסגור את כל המסגרות המבדלות, יש רשימה, הצבא ידווח.

פנינה תמנו: סליחה, טלל, זה לא מסגרת מבדלת ומדור שיא היה אמור לקבל פניות ציבור וחד משמעית הייתי בכל הדיונים, לא היה צריך לסגור את הטיפול בפניות הציבור ליוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: אמרתם שתעבירו את זה תחת איזו מסגרת של פניות בציבור, ולא עשיתם את זה, היום החיילים פונים לקצינים יוצאי אתיופיה שמתנדבים לטפל בהם, לכן אני קצת לא מבינה את זה.

טלל דולב: השאלה היא איזה דיון אנחנו רוצים לעשות.

אברהם נגוסה: משרד הביטחון כאן נכון?

קריאה: אני נציגת צה"ל.

אברהם נגוסה: תרשמו את השאלה של חברת הכנסת פנינה ותתייחסו.

אברהם נגוסה: אם את יודעת לענות על הנושא, תתייחסי.

טלל דולב: התייחסתי דווקא פה במקרה הזה, הסגירה זה הביצוע של הפעולה.

טלל דולב: סגירה של כל המסגרות המבדלות בצבא כולל קורס אמיר, זה מה שכתוב בהחלטת הממשלה.

טלל דולב: אם רוצים לשנות מדיניות, אפשר, כרגע מדור שיא לא נכלל תחת המעטפת של התכנית לשילוב יוצאי אתיופיה.

טלל דולב: זה הדיווח.

טלל דולב: אני רוצה להתייחס לדברים שדיברת עליהם.

טלל דולב: קודם כל לגבי רשימת הרשויות שהקראת, אין לי כאן כרגע את השקף של הרשויות המקומיות, אבל בכל רשימת הרשויות שהקראת התכנית מיושמת, בחלק מהרשויות מיושמות יותר פעולות, בחלק מהרשויות מיושמות כל הפעולות, בחלק מהרשויות מיושמות הפעולות בצורה חלקית.

שלומית אבינח: אין אף רשות שהתכנית לא מבוצעת בה?

טלל דולב: אין אף רשות שלא מבוצעת בה אף פעילות של התכנית.

טלל דולב: אני לא יודעת מאיפה המידע הזה הגיע, אני יכולה לחפש ולשלוף את המידע.

אברהם נגוסה: בקובץ האקסל שהצגתם בזמנו, זה לא מופיע.

אברהם נגוסה: אנחנו מוכנים לקבל את האמת, אני אמרתי שיש רושם, כי לא מצאנו גם בפרוטוקול הקודם וגם בדו"ח שהצגתם בעבר, גם ביקשנו מהממ"מ לבדוק את העניין ולכן אמרתי שיש רושם שהתכנית לא מיושמת בערים האלה.

אברהם נגוסה: אם אכן לא נכון, נשמח להתבדות.

טלל דולב: אני יכולה לחפש את השקף ולהעלות אותו אחר כך, אבל זה איננו המידע שאנחנו מסרנו.

טלל דולב: המידע שאנחנו מסרנו, אנחנו מסרנו מידע לגבי כל אחת ואחת מהפעולות שמתבצעות ברשויות המקומיות, על פי דיווח הגורמים המקומיים, האם מתבצעת או לא מתבצעת, והמצב שונה בכל אחת מהרשויות אבל בכל אחת מהרשויות שהזכרת מתבצעות פעילויות, ואפילו בכל הרשויות האלה מונה מתכלל.

טלל דולב: אני כן שמחה לציין שכרגע ישנו מתכלל בכל הרשויות.

טלל דולב: מאז הדיווח הקודם ברשויות שעדיין לא מונה מתכלל, כבר מונה מתכלל.

טלל דולב: המתכללים הם בעצם האנשים שמטעם מנכ"ל ראש הרשות אמונים על בחינת הפעולות אם הן מתבצעות או לא, כשהדיווח הוא דיווח שלהם.

טלל דולב: האם מתקיימת ענישה, אנחנו לא יכולים להעניש, אנחנו יכולים להחליט להפסיק את התכנית במקומות ובדברים שבהם היא אינה מתבצעת, מכיוון שהתכנית במשרד הספורט עדיין אינה מתבצעת, יותר משנתיים וקצת לאחר שהוחלט, אנחנו שוקלים להפסיק את התכנית ולהסיט את המשאבים למקום אחר.

אברהם נגוסה: ניקח את הדוגמה של משרד התרבות והספורט, אמרת שלא ניצלו את החמישה מיליון שהיו צריכים להשתמש בהם.

אברהם נגוסה: מה עשיתם?

אברהם נגוסה: האם חיפשתם משרד אחר שיבצע את התכנית או שהשארתם את זה כך, ואז הקהילה לא מקבלת את השירות?

אברהם נגוסה: - - -

טלל דולב: לצערי הרב במקרה הזה כך, קודם כל אני אדבר רגע על התפלגות התקציב.

טלל דולב: מתוך החמישה מיליון של משרד הספורט, שני מיליון היו צריכים לבוא מתקציב התכנית ושלושה מיליון מתקציב הטוטו.

טלל דולב: על הכספים מתקציב הטוטו אין לנו שום שליטה.

טלל דולב: אם משרד הספורט לא יבצע את התכנית אנחנו לא יכולים להעביר את התקציב הזה למקום אחר.

טלל דולב: אנחנו השנה כן עשינו הסטה של יתרות תקציביות, הסטנו את היתרה של משרד הספורט לשני מקומות.

פנינה תמנו: מה הם עשו עם התקציב?

פנינה תמנו: בזמן שהם לא עשו כלום וישבו בשילוב ידיים ובאמת זה בזיון כי אני הלכתי להיפגש בעצמי עם מנכ"ל המשרד כמה וכמה פעמים.

פנינה תמנו: פשוט כי יוצאי אתיופיה לא מעניינים אותם, העיקר ללכת לתקשורת ולהגיד "אנחנו מנסים לצמצם אפליה" העיקר השרה הולכת ואומרת שהיא כל הזמן מטפלת באוכלוסיות שהיו שקופות.

פנינה תמנו: בעיני, אני אומרת לך - - -

אברהם נגוסה: פנינה אל תגלשי לכיוון אחר.

אברהם נגוסה: זה לא רלבנטי.

פנינה תמנו: סליחה, אני לא גולשת.

פנינה תמנו: צריך להגיד את האמת על השולחן.

פנינה תמנו: וגם דיברתי עם השרה, והשרה היא אמונה על התכנית, היא זו שבאה לראש הממשלה וראש הממשלה הסתכל על המספרים, אמר "זה לא מספיק 1,000 ילדים שייכנסו לספורט מקצועי ביותר" שזה היה אמור לתת לילדים הכי מוכשרים שלנו להגיע לכדורגל, להגיע לטניס, להגיע להיות אצנים.

פנינה תמנו: ומה עשו עם הכסף הזה?

פנינה תמנו: יושב לו פקיד במשרד, אני אומרת לך שיוצאי אתיופיה לא מעניינים אותו כהוא זה.

פנינה תמנו: יש תקציב ריבונו של עולם, אתם הייתם צריכים להביא את זה לראש הממשלה, להגיד לראש הממשלה "אתה נתת החלטה" אחרי שעבדנו על זה מאוד קשה, אחרי שמני יאסו ישב על התכנית הזאת יחד עם שלומית, שנה וחצי הם ישבו על התכנית הזאת בהתנדבות הוא ישב, ואתם בסוף לא עשיתם עם זה כלום.

פנינה תמנו: בעיני אתם צריכים יותר שיניים בשביל לבוא ולהגיד את זה לראש הממשלה.

אברהם נגוסה: השאלה ברורה.

אברהם נגוסה: הם יתייחסו.

פנינה תמנו: אני לא פה בשביל להיות בובה, אני פה בשביל להשמיע את דבריי.

אברהם נגוסה: את משמיעה, אנחנו יודעים שמה שהיא לא יכולה לענות המשרד יענה.

פנינה תמנו: המשרד פה?

אברהם נגוסה: המשרד פה.

אברהם נגוסה: אז אמרנו שרושמים, תחכי בסבלנות.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת יואל רזבוזוב הצטרף אלינו.

אברהם נגוסה: אבל היא באמצע דבריה.

יואל רזבוזוב: אני רוצה רק נקודה להבהרה.

יואל רזבוזוב: מהחמישה מיליון, מה זה שלושה מיליון ₪ מהטוטו, זאת אומרת שצבעו כסף במיוחד לתכנית, מאיפה הביאו, זה כסף נוסף?

יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין רק על התקציב, על החמישה מיליון ₪.

יואל רזבוזוב: מאיפה הכסף מגיע ואיך הוא לא נוצל?

טלל דולב: התכנית לשילוב יוצאי אתיופיה מורכבת בעצם מתקציבים מכמה מקורות.

טלל דולב: יש תקציב אוצרי של 85 מיליון שקלים שניתן כתקציב תוספתי למשרדים, אל מול השתתפות שהמשרדים התחייבו אליה על מנת לבצע את התכניות.

יואל רזבוזוב: כמה מצ'ינג?

טלל דולב: התקציב כולו, אני לוקחת אותו בלי תקציב הדיור, כ-140 מיליון שקל.

יואל רזבוזוב: אני מדבר על הספורט עכשיו.

יואל רזבוזוב: כמה כסף נתנו למשרד וכמה המשרד היה צריך להוסיף?

טלל דולב: משרד הספורט קיבל הקצרה של שני מיליון שקלים לשנה, כלומר סך הכל שמונה מיליון שקלים.

יואל רזבוזוב: מה זאת אומרת סך הכל שמונה מיליון?

טלל דולב: התכנית לארבע שנים.

טלל דולב: סך הכל שמונה מיליון שקלים, הוא קיבל הקצאה של שני מיליון שקלים לשנה.

טלל דולב: אגב, מתוך תקציב המטה.

אברהם נגוסה: כמה?

טלל דולב: המשרד קיבל הקצאה תוספתית של שני מיליון שקלים לשנה.

פנינה תמנו: על השלושה.

פנינה תמנו: שזה בסך הכל חמישה.

אברהם נגוסה: לארבע שנים זה 19 מיליון.

טלל דולב: שניה.

טלל דולב: משרד הספורט קיבל הקצאה של שני מיליון שקלים לשנה מתוך התקציב התוספתי.

טלל דולב: בנוסף לזה משרד הספורט היה צריך להשלים שלושה מיליוני שקלים לשנה מתקציבו או בעצם מתוך תקציב הטוטו.

יואל רזבוזוב: זה התקציב שלו, זה לא משנה.

טלל דולב: שזה התקציב שלו.

טלל דולב: בינתיים לא יצאה לפועל התכנית המקורית.

טלל דולב: דרך אגב, הנושא דווח לראש הממשלה ודווח בוועדת השרים בשתי הזדמנויות.

טלל דולב: דווח בוועדת השרים האחרונה שבה הצגנו את הנתונים האלה, במחצית 2018.

פנינה תמנו: כשזה ידווח בתקשורת אני בטוחה שהם יתחילו לרוץ.

טלל דולב: יכול להיות, זה לא בשליטתי.

אברהם נגוסה: המשרד לא מיישם את התכנית בגלל בעיה של תקציב?

פנינה תמנו: לא, הם לא זזים.

פנינה תמנו: פשוט הם לא זזים.

טלל דולב: לא.

אברהם נגוסה: אז למה?

טלל דולב: שאלו אותי מה התקציב.

טלל דולב: עניתי מה התקציב.

טלל דולב: התקציב של השנה הראשונה ב-2017, העברנו ממשרד ראש הממשלה למשרד הספורט שני מיליון שקלים שאותם הם שריינו לצורך התכנית.

טלל דולב: התכנית המקורית שעליה עבדו הרבה וקשה לא אושרה על ידי משרד המשפטים בוועדת התמיכות.

פנינה תמנו: תני לי את הסיבה?

טלל דולב: הטענה של משרד המשפטים הייתה שיוצאי אתיופיה יש להם ייצוג הולם בכל ענפי הספורט המקצועי ולכן זה איננו חוקי לייצר מבחן תמיכה שעושה העדפה מתקנת ליוצאי אתיופיה בתחום הספורט.

יואל רזבוזוב: לא הבנתי מה זה ייצוג הולם.

יואל רזבוזוב: במקצועי - - -

פנינה תמנו: הוא בא מעולם הספורט, ספר לה כמה יש במקצוע.

אברהם נגוסה: זה פשוט לא רלבנטי מכיוון שכל התכנית היא על בסיס של ועדת שרים מיוחדת שהוקמה לצורך הזה, ולכן אם כך, למה לא אמרו על חינוך, למה לא אמרו על רווחה, למה לא אמרו על שיכון?

אברהם נגוסה: למה רק על ספורט ותרבות.

טלל דולב: כפי שאתה יודע, כי גם אנחנו דיברנו על זה, וכפי שאת יודעת כי גם אנחנו דיברנו על זה - - -

פנינה תמנו: הם לא אוהבים להשקיע במצוינות.

פנינה תמנו: הם אוהבים אותנו מסכנים, להשקיע ברווחה, אבל כשבאים עם תכנית של השקעה במצוינות קשה להם להוציא את הכסף, משרד המשפטים.

טלל דולב: - - - וכפי שהדבר גם הוצג בוועדת השרים, עד כמה שאני זוכרת זה היה ועדת השרים של פברואר 2017, משרד המשפטים ואנחנו, עם כל מה שהפעלנו, לא הצלחנו לשכנע את משרד המשפטים שיאשר את התכנית.

טלל דולב: לפיכך משרד הספורט נדרש בוועדת השרים להציג תכנית אלטרנטיבית.

טלל דולב: משרד הספורט התחייב שהתכנית האלטרנטיבית תצא לדרך, התכנית האלטרנטיבית לא יצאה לדרך.

טלל דולב: אנחנו שוקלים להפסיק את התכנית הזאת ולהפנות את התקציב לערוצים אחרים.

טלל דולב: בינתיים, מיתרות התקציב, אנחנו תגברנו לשנה הבאה את התכנית של משרד החינוך, תכנית מפתחות שנותנת חוגים לילדים, הוספנו מיליון שקל לשנה לכל שנה לשנתיים הבאות לתכנית הזאת כדי שאפשר יהיה לתת שירות לא רק לכיתות ג'-ד' אלא גם לכיתות ג', ד', ה', שילדים שהיו בחוגים בשנה שעברה יוכלו להמשיך להשתתף, חלק מהחוגים הם חוגי ספורט.

טלל דולב: אז כן אנחנו מנצלים חלק נכבד מהתקציב הזה במשרד החינוך, בנוסף לזה אנחנו תגברנו את ה תקציב של משרד החינוך בלי קשר לנושא הזה מיתרות תקציביות אחרות לעניין התגבור הלימודי, מכיוון שהיקף התרומות שהגיעו לצערנו מקהילות צפון אמריקה לא עמד בציפיות, הוספנו תקציב לתכנית התגבור הלימודי של משרד החינוך גם בהיקף של שני מיליון שקל לשנה, לשנתיים הבאות.

טלל דולב: מכיוון שהתקציב גם בגלל תקציב קהילות ארצות הברית לא עמד בציפיות, לא התקיימו בשתי שנות הלמודים האחרונות התכנית לעבודה עם הורים, אנחנו לקחנו גם מעודפי תקציב של המשרדים על מנת לממש את התכנית לעבודה עם הורים באמצעות עמותת "פידל" עם משרד החינוך בשנה הבאה.

טלל דולב: זאת אומרת שאנחנו כן מנסים להסיט תקציבים בין משרדים.

טלל דולב: בנוסף לזה, חלק מהתקציב שיועד, מכיוון שהתקציב של משרד הספורט הוא תקציב שיושב במטה היישום - --

פנינה תמנו: לא הבנתי.

פנינה תמנו: התקציב של התרבות הולך ל"פידל"?

טלל דולב: לא.

טלל דולב: זה תקציב אחר.

אברהם נגוסה: את עדיין בתרבות.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את נציגי משרד התרבות.

טלל דולב: אלה תקציבים שתיעלנו לסעיפים שמופיעים בהחלטות הממשלה ובגלל המחסור בתרומות לא היינו יכולים לתקצב אותם קודם, אז אנחנו מתקצבים אותם בזה.

טלל דולב: אם יוחלט להמשיך את תכנית משרד התרבות הם יקבלו את התקצוב, התקציב יושב אצלנו.

טלל דולב: אם לא, אנחנו נמצא שימוש אלטרנטיבי לתקציב.

אברהם נגוסה: אבל כרגע שני המיליון נמצאים אצלם או אצלכם?

טלל דולב: שני מיליון ראשונים נמצאים אצלם והם שריינו אותם לפעילות כשהיא תתחיל - - -

אברהם נגוסה: ולא ניצלו את זה.

טלל דולב: ולא ניצלו.

פנינה תמנו: הם ניצלו, נתנו לה את זה לדברים אחרים, בשביל זה.

טלל דולב: לא, הם לא יכולים.

טלל דולב: הם יצטרכו להחזיר את זה.

אברהם נגוסה: יש לך עובדה?

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, אני שואלת את עצמי באמת בתהייה אמיתית.

פנינה תמנו: 2016, עכשיו אנחנו סוף 2018.

פנינה תמנו: באמת, ברצינות.

פנינה תמנו: יושבים פקידים שקיבלו הוראה מראש ממשלה מה הם צריכים בשביל לזוז - - -

אברהם נגוסה: הכסף לא נוצל, לא ניצלו את זה.

פנינה תמנו: הם ניצלו הרבה, לחגיגות ה-70 תאמין לי הם יודעים לעשות זיקוקים והופעות ומה לא.

אברהם נגוסה: תפסיקי עכשיו.

פנינה תמנו: לא, אני לא מפסיקה.

אברהם נגוסה: אל תעשי פוליטיקה.

פנינה תמנו: לא יכול להיות שהילדים שלנו, זה לא פוליטיקה.

פנינה תמנו: הילדים שלנו, התקציב הזה היה אמור לשרת אותם.

פנינה תמנו: והם גונבים את הכסף הזה.

פנינה תמנו: שיירשם בפרוטוקול.

פנינה תמנו: הם גנבים.

פנינה תמנו: זה מה שהם.

פנינה תמנו: על הגב שלנו.

פנינה תמנו: ניצול של הקהילה.

פנינה תמנו: הם בונים על זה שאנחנו קהילה שכנראה לא עוקבת מספיק אחרי התקציבים.

טלל דולב: אני לא מבינה, מה שאת עושה פה, מה שאנחנו עושים פה זה בדיוק עוקבים אחרי התקציבים.

טלל דולב: אנחנו לא מסתירים את העובדה שמשרד הספורט לא ביצע.

טלל דולב: שני המיליון שהעברנו להם הם יצטרכו להחזיר אם הם לא יבצעו פעילות, והם יחזירו אותם אם הם לא יבצעו פעילות.

פנינה תמנו: את לא מבינה כי הטענה היא לא אלייך.

פנינה תמנו: היא למשרד המשפטים ולמשרד התרבות והספורט שהולך ומנפנף בזה שהם עוזרים לאוכלוסיות מוחלשות.

טלל דולב: ברור לי לגמרי.

טלל דולב: אבל ה- - -

אברהם נגוסה: הטענה ברורה.

אברהם נגוסה: פנינה, למה את חוזרת על זה?

אברהם נגוסה: בואו נפסיק את הדיווח ונשמע משרדים אחרים.

אברהם נגוסה: עדיף שנשמע והמשרדים יענו.

פנינה תמנו: - - - ידברו.

פנינה תמנו: זה פשוט - - -

אברהם נגוסה: תמשיכי.

טלל דולב: זה בעניין של ענישה, יש באמת עוד מרכיבים אחרים שלא מיושמים.

טלל דולב: אנחנו בודקים עם המשרדים האם ניתן ליישם במקומם מרכיבים אחרים ומביאים לפעמים לשינוי בתכניות, בסך הכל כפי שאתם רואים הרוב הגדול של המרכיבים של התכניות זה מרכיבים שהם מיושמים, זאת אומרת אלה לא דברים שהמשרדים לא מצליחים ליישם בשל חסמים.

קריאה: נציגי משרד הבריאות כאן?

טלל דולב: זהו, אני בדיוק באה לזה.

טלל דולב: המשרד הנוסף שסובל מחסמים מאוד גדולים ביישום הוא משרד הבריאות, משרד הבריאות ידווח גם על זה וגם על התכניות לשנות חלק מצורות הפעילות שלא מצליחות להיות מיושמות בשטח.

טלל דולב: כל יתר הדברים, אני חושבת שהמשרדים ידווחו היום ויוכלו לענות הרבה יותר טוב ממני לשאלותיך.

טלל דולב: אם נמצא את החומר על הרשויות המקומיות אנחנו נציג אותו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסיים את עניין משרד התרבות, תעני לנו בקיצור, שמעת את השאלות של חברי הכנסת.

אברהם נגוסה: בבקשה.

דנה גובי: אני ממשרד התרבות וגם הספורט, אבל אני לא עוסקת בספורט.

דנה גובי: לקחתי בכובד ראש את הדברים שנאמרו פה - - -

אברהם נגוסה: דודו מלכה נמצא?

דנה גובי: דודו מלכה לא פה.

פנינה תמנו: למה שהוא יבוא?

יואל רזבוזוב: זה זלזול של המשרד.

יואל רזבוזוב: אם מביאים מישהו מ- - -

אברהם נגוסה: מילא הם לא עושים, אפס עשייה, ולכן אנחנו נשמע.

דנה גובי: אני אדאג להעביר למשרד הספורט - - -

שלומית אבינח: נבקש שהוא יגיע כי ביקשנו אותו.

דנה גובי: אני מקווה שהוא יגיע, אני לא יודעת.

דנה גובי: אבל בהחלט אעביר - - -

שלומית אבינח: סליחה, יש לך רשימת משתתפים?

שלומית אבינח: תסתכלי.

רוברט טיבייב: אדוני היושב ראש בבקשה, מכתב חריף וכולנו נחתום על זה.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: אנחנו נסכם את זה.

אברהם נגוסה: בואו ניתן לה.

שלומית אבינח: אנחנו - - - שהוא יגיע, כי אנחנו ביקשנו אותו.

דנה גובי: אני מקווה מאוד שהוא יגיע וייתן לנו תשובות.

דנה גובי: לגבי משרד התרבות, ידוע לי שאנחנו מבקשים לייעד לשנה הבאה, זאת אומרת שאנחנו עכשיו עובדים על מיליון שקל מתקציבו לטובת חממות קולנוע שייועד ליוצאי העדה האתיופית, הנושא הוגש לוועדת המשרד ומחכה לאישור שיגיע בימים אלה.

פנינה תמנו: שנתיים.

דנה גובי: ידוע לי שיש מרכז עדות הנני, שבוודאי אתם מכירים, שעוסק בשימור המורשת.

דנה גובי: כמו כן יש תאגיד של מורשת העדה כך שמשרד התרבות בהחלט לא מתעלם מה - - -

פנינה תמנו: התאגיד לא עובד, החממות שאת מדברת בכלל אתם לא מעבירים תקציב, הוועדה שאת אומרת, כבר שנתיים בשביל אישור של ועדה?

פנינה תמנו: אני לא יודעת איזה מן משרד אתם .

פנינה תמנו: באמת.

אברהם נגוסה: היא אומרת על השנה הבאה.

אברהם נגוסה: בואו נשמע.

דנה גובי: החממות לא עובדות בגלל שעדיין לא קיבלנו עליהן אישור, אבל הן יעבדו מהשנה הבאה.

דנה גובי: אנחנו מקווים מאוד, זאת אומרת אנחנו עושים - - -

אברהם נגוסה: זה גם לא בטוח.

אברהם נגוסה: מקווים מאוד.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: תודה.

דנה גובי: יש להניח שזה יעבוד.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נעבור למשרד השיכון.

שלומית אבינח: סליחה, הבטחתי ליוסי סבג מהמל"ג שצריך לצאת.

אברהם נגוסה: הוא צריך לצאת.

אברהם נגוסה: אז הבטחנו לו.

יוסי סבג: תודה בוקר טוב.

יוסי סבג: אני מהועדה לתכנון ותקצוב, מהמל"ג.

יוסי סבג: אני אגיד באופן כללי, זה לא פעם ראשונה שאנחנו מציגים את זה פה.

יוסי סבג: התפיסה של התכנית של המל"ג ות"ת היא תפיסת הנגשה הוליסטית שמקדמת רצף אקדמי, החל מהשלבים הטרום אקדמיים דרך עבודה על החסמים בשלבים הטרום אקדמיים, התואר הראשון, תארים מתקדמים ועד תכניות לקליטת סגל אקדמי.

יוסי סבג: אני אעבור דבר-דבר ואציג את הדברים שנעשו במסגרת הרחבת התכנית של הנגשת השכלה גבוהה ליוצאי אתיופיה.

יוסי סבג: בשלבים הטרום אקדמיים יש לנו את תכנית הישגים, התכנית הלאומית שפועלת ב-35 ישובים בפרישה ארצית.

יוסי סבג: בשנה האחרונה הגדלנו את מספר הרכזים שעבודתם היא לאתר יוצאי אתיופיה כחלק מעבודתם הכללית, אבל הם מופנים ספציפית ליוצאי הקהילה האתיופית וגם נתנו ואוצ'רים בגובה 1.2 מיליון שקלים בהקשר של ההתייחסות התקציבית, לתמיכה בהכנה לפסיכומטרי.

יוסי סבג: מכינה קדם אקדמית ותואר ראשון, אנחנו נותנים תכנית תמיכה אקדמית וכלכלית לצמצום הנשירה והגדלת שיעור הבוגרים.

יוסי סבג: במכינה הקדם אקדמית אנחנו נותנים, עוד לפני תכנית הדרך החדשה, מעטפת תמיכה.

אברהם נגוסה: יוסי, אני רוצה לשמוע, אני אוהב מספרים, אני רוצה לשמוע במספרים.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתגיד לי כמה היו לפני התכנית, לכמה עכשיו אתם נותנים בעקבות התכנית.

אברהם נגוסה: כך אני יכול להבין את תרומת התכנית.

אברהם נגוסה: אם אתה אומר לי בסיסמאות אני לא יכול להבין.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין במספרים.

אברהם נגוסה: תגיד לי כמה קיבלו ואוצ'רים, כמה קיבלו זה.

יוסי סבג: אני אתייחס למספרים.

יוסי סבג: בשלבים הטרום אקדמיים כמו שאמרתי, הגדלנו בשנה האחרונה בחמישה רכזים בפרישה ארצית, בשנה הקרובה יש עוד שלושה רכזים שהם ספציפית לזה.

יוסי סבג: ואוצ'רים לפסיכומטרי, 1.2 מיליון ש"ח ל-400 צעירים בפרישה ארצית בגובה 3,000 שקל לקורס פסיכומטרי.

יוסי סבג: מכינה קדם אקדמית, אנחנו נותנים תמיכה, מלגת סיוע ומעטפת אקדמית כלכלית בגובה 6,100 שקל לסטודנט, באופן כללי בכלל המכינות הקדם אקדמיות שמתוקצבות על ידי ות"ת - - -

אברהם נגוסה: כמה סטודנטים מקבלים 6,100 שקל?

יוסי סבג: בעקרון זה כל הסטודנטים במכינות.

יוסי סבג: בשנה האחרונה הם היו באזור ה- - - אני אבדוק ואשיב מיד, מספר מדויק.

אברהם נגוסה: זה חשוב מאוד.

פנינה תמנו: נכון.

פנינה תמנו: גם איך נעשה הפיקוח אחרי התקציב.

אברהם נגוסה: אני אומר לכם, אחר כך אתם אומרים "הוא מקשה עלינו".

אברהם נגוסה: אני כן מקשה עליכם כי אני רוצה לקבל מספרים.

יוסי סבג: לא, הבקשה לגיטימית, אני אתן מספר מדויק.

יוסי סבג: אני אגיש לוועדה מספר מדויק.

פנינה תמנו: כולל פיקוח.

פנינה תמנו: איך אתם מפקחים על זה שהמוסדות לא ייקחו את זה לדברים אחרים.

יוסי סבג: אוקיי.

יוסי סבג: אז במכינות הקדם אקדמיות הוא בהתאם לסטודנטים יוצאי אתיופיה.

יוסי סבג: כלומר אנחנו מקבלים דיווח ובדיוק, אם זה הלך לסבסוד המעונות שלו ואם זה הלך לאבחון לקויות למידה ואם זה הלך לפסיכומטרי וכן הלאה, כלומר אנחנו רואים את הביצועים.

יוסי סבג: מבחינת הביצוע הכללי, היה כמעט שני מיליון עבור ספציפית התמיכה במכינות ובתואר הראשון אנחנו גם נותנים תמיכה דומה, אבל פה יש קצת חלוקה כדי לעודד את הגיוון בתחומי הלימוד אנחנו נותנים מלגה יותר מוגדלת במקצועות המדעים הנדסה ורפואה ומלגה אחרת, נמוכה יותר ביתר החוגים.

יוסי סבג: גם פה המלגה בשנה האחרונה היא השנה הראשונה בעצם, בעקבות התכנית, המימוש שלה היה כמעט 5.5 מיליון לנושא הזה, כשבעצם כל סטודנט במקצועות ההנדסה, המדעים והרפואה מקבל מלגה בגובה 5,500 שקלים וביתר החוגים מקבלים מלגה בגובה 4,000 שקל.

יוסי סבג: מבחינת מספרי סטודנטים - - -

אברהם נגוסה: גם זה אין לך מספר, כמה אנשים מקבלים.

יוסי סבג: לא, זה יש.

אברהם נגוסה: אז תגיד לנו כמה.

יוסי סבג: בתואר הראשון סך כל הסטודנטים שקיבלו היה קרוב ל-750.

יוסי סבג: במכינה אני אבדוק את זה יותר ואני אחזור עם מספר מדויק.

אברהם נגוסה: אני רוצה לקבל בכתב.

אברהם נגוסה: תחזור תבדוק ותשלח לנו בכתב.

יוסי סבג: כן.

יוסי סבג: כמו שאמרתי, אני אחזיר תשובה לוועדה.

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, זו תכנית טובה מאוד אבל מה שמטריד אותי שלא נחזור על טעויות העבר שהמל"ג מעביר כסף ואז המוסדות עצמם, הם יכולים לסמן על הרובריקות, אבל כל עוד לא יהיה פיקוח וירידה לשטח ולשמוע את הסטודנטים, לעולם לא תדעו אם באמת הם מקבלים את המעטפת.

אברהם נגוסה: אנחנו נעקוב אחרי זה.

אברהם נגוסה: תמשיך.

יוסי סבג: אני אתייחס לנקודה הזאת בסוף.

טלל דולב: יוסי, תתייחס לכל הפגישות שעושים במוסדות.

יוסי סבג: כן.

יוסי סבג: אני אתייחס לזה בהקשר של הפיקוח וגם דיברת על השיווק שגם קשור כמובן אלינו.

יוסי סבג: מלגות לסטודנטים לתואר ראשון ושני, היום זה מנוהל על ידי מינהל הסטודנטים, מקבלים מלגה על ידי מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה, ובהתאם להחלטת הממשלה אנחנו מגבשים את המתווה למעבר למל"ג ות"ת.

יוסי סבג: כמו שאמרתי, התכנית היא בעצם הוליסטית, אנחנו גם מתמקדים בזרקור של המצוינות בהצטיינות האקדמית.

יוסי סבג: החל מתשע"ט אנחנו נותנים מלגות מורחבות לסטודנטים מצטיינים בתואר שני מחקרי, מלגות בגובה 41,000 שקל לסטודנט שלומד לתואר שני מחקרי באמת במטרה להגדיל את אותו רצף עד שיגיעו לקליטת סגל אקדמי ובהמשך אחרי כל תהליך המתווה אנחנו גם נגבש תכנית לתואר שלישי, כשאנחנו יודעים כיום שפחות או יותר היא מוקפת על ידי משרד המדע.

יוסי סבג: מבחינת מספרים, כמובן אין לנו עוד מספרים עדיין כי אנחנו במהלך תשע"ט.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: סיכמנו שאתה שולח לנו מספרים בכתב.

שלומית אבינח: מה שיש, נכון לעכשיו.

אברהם נגוסה: כן.

יוסי סבג: כן.

יוסי סבג: מלגות לדוקטורנטים, משרד הקליטה גם כן מעניק היום מלגות לדוקטורנטים, גם הנושא הזה יעבור בהמשך בהתאם להחלטת הממשלה.

יוסי סבג: תכנית - - - ומנהיגות, מעבר לחלקים האקדמיים אנחנו גם מגבשים תכנית של מנהיגות לסטודנטים יוצאי אתיופיה בשיתוף אגף עתודות לישראל ובשיתוף קרן רוטשילד קיסריה, תכנית שמטרתה בעצם זה לקחת את אותם סטודנטים יוצאי אתיופיה המצטיינים, המובילים גם חברתית וגם אקדמית ולשלב אותם בתוך התכניות הקיימות בין אם זה צוערים לשירות המדינה, צוערים לשלטון המקומי וכן הלאה, כי אחרי בדיקה שערכנו בשטח ראינו שהסטודנטים בסוף לא מגיעים לתכניות האלה מספיק, גם בגלל כמו שציינת קודם העניין של הידע, גם בגלל העניין של השיווק ובגלל כל הפערים האלה אנחנו על ידי מבחני הכנה ומיון וקורסי הכנה ומיון נערוך התגברות על המחסומים האלה, כדי לשלב אותם בתוך תכניות המנהיגות.

אברהם נגוסה: איך אתם משווקים את זה?

יוסי סבג: אנחנו עושים את זה בשיתוף משרד ראש הממשלה, אגף עתודות לישראל ובשיתוף קרן רוטשילד קיסריה והם יעזרו לנו גם בתהליך השיווק, וגם אנחנו עובדים מול המוסדות עצמם באופן ישיר, מול דיקני הסטודנטים ומול מנהלי מכינות וכן הלאה.

רוברט טיבייב: שאלה קטנה, אדוני היושב ראש.

רוברט טיבייב: האם יש בתקציב שאיפת פרסום, שיווק.

רוברט טיבייב: קיים דבר כזה?

רוברט טיבייב: האם בתקציב יש סעיף כזה?

יוסי סבג: אנחנו יכולים להקצות לסעיף הזה, יש לנו אגף שמתעסק בכל העניין של - - -

רוברט טיבייב: לא ירדת לסוף דעתי.

רוברט טיבייב: האם בתקציב שלך לתכנית הזאת יש סעיף כזה?

יוסי סבג: אין משהו שמוקצה, נכון להיום לנושא הזה.

רוברט טיבייב: אז אתה לא יכול לעקוב.

רוברט טיבייב: קח בחשבון.

רוברט טיבייב: אם אין תקציב, אין סעיף כזה - - -

אברהם נגוסה: בסדר, הבנו את דרך השיווק שלהם, כל המשרדים, הארגונים - - -

רוברט טיבייב: דרך השיווק זה משהו אחר, לעקוב אחרי זה אתה לא יכול.

טלל דולב: כן אבל אני כן רוצה לציין שכל התקציב שמקדיש מל"ג ות"ת גם למעטפת , גם לתכנית הישגים, גם לתכנית מצטיינים, זה תקציב שהוא מתקציב מל"ג ות"ת, הוא בנוסף לתקציב של החלטות הממשלה.

טלל דולב: הוא לא חלק מתקציב החלטות הממשלה.

פנינה תמנו: שזה מצוין, כל עוד הכסף לא ייבלע וילך לאיבוד.

יוסי סבג: אני אתייחס לנקודה הזאת.

אברהם נגוסה: תתייחס, אם לא – היא לא תירגע.

פנינה תמנו: יש לך בעיה עם זה?

פנינה תמנו: באמת.

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, סליחה - - -

אברהם נגוסה: אני אמרתי שהוא יתייחס.

אברהם נגוסה: מה את קופצת כל הזמן?

אברהם נגוסה: כל משפט.

פנינה תמנו: מה זה היא לא תירגע?

פנינה תמנו: זה הסגנון שלך, הנחמדות, ואני באה לפקח, זה תפקידי כחברת כנסת.

פנינה תמנו: אני פשוט מתביישת באמירה שלך.

אברהם נגוסה: הוא אומר שהוא יתייחס.

פנינה תמנו: לא, זה לא לעניין, אדוני היושב ראש.

פנינה תמנו: זה לא לעניין, אני לא מבינה למה אתה מדבר כך.

אברהם נגוסה: את קופצת כל הזמן בכל משפט.

פנינה תמנו: סליחה, אדוני היושב ראש, אני אקפוץ ואדבר ואבקר, וזה מבייש אותי שאתה בכלל מתנהג ככה לחברי כנסת שמגיעים לוועדה.

פנינה תמנו: וזה כל הזמן חוזר על עצמו.

פנינה תמנו: כל הזמן.

אברהם נגוסה: כי כשלא נותנים, אנחנו מזמינים את משרדי הממשלה לדווח, אם לא נותנים להם לדווח וכל מילה אנחנו עוצרים אותם אז - - -

פנינה תמנו: זה הסגנון שלך, ואני הסגנון שלי טיפה יותר נוקב.

פנינה תמנו: אז תלמד להכיל אחרים, כמו שאני מכבדת אותך אתה תכבד אותי.

אברהם נגוסה: בואי לא נריב.

אברהם נגוסה: בבקשה תמשיך.

יוסי סבג: הבקשה היא לגיטימית והבקשה מובנת ונכונה.

יוסי סבג: אנחנו עוקבים בשטח, עושים מאמצים לרדת כמה שיותר לתוך המוסדות האקדמיים על ידי שיחות עם דיקני סטודנטים, שיחות עם סטודנטים, שיחות עם התאחדות הסטודנטים, הכל בשיתוף פעולה.

יוסי סבג: גם כשדיברנו על המתווה מול משרד הקליטה, אנחנו עושים את הכל בשיתוף כמה שיותר עם נציגי הקהילה.

יוסי סבג: יכול להיות שזה לוקה בחסר, אנחנו עושים מאמצים כדי לקדם את הנושא הזה כמה שיותר כדי לפעול ושום דבר לא ייעלם מן העין או לא יהיה מוכר או לא ידעו.

יוסי סבג: רק לאחרונה נפגשנו עם נציגות רחבה של דיקני סטודנטים במטרה לשמוע על היישום של התכניות וקיבלנו פידבקים לכאן ולכאן, אנחנו שומעים את זה ובהתאם לכך אנחנו גם פועלים בשנה הנוכחית.

יוסי סבג: כלומר עשינו שינויים מהשנה האחרונה, זה לא המקום לפרט אבל אני אשמח גם לפרט את זה על השינויים שנעשו בין השנים.

יוסי סבג: התכנית היא יחסית טרייה וחדשה כך שאין המון שינויים, אבל כן נגענו בניואנסים מסוימים שנוכל לפקח כמה שיותר והבקשה היא בהחלט לגיטימית.

יוסי סבג: תכנית לקליטת סגל אקדמי, גם כאן אנחנו אישרנו בשנה האחרונה תכנית לקליטת סגל אקדמי יוצאי אתיופיה.

יוסי סבג: לצערי התכנית לקליטת אנשי סגל אקדמיה כרגע ללא מועמדים, גם כאן אנחנו מנסים לפענח ולראות למה לא הגישו, אנחנו מכירים ויודיעם שיש אנשי סגל אקדמי שנמצאים במוסדות אך מסיבות כאלה ואחרות המוסדות כרגע לא הגישו מועמדות.

יוסי סבג: השנה הזאת אנחנו מנסים לקדם את זה כמה שיותר מבחינת מספרים.

יוסי סבג: התכנית הזאת מעניקה מלגות שכר של אנשי סגל אקדמי במהלך שלוש שנים על ידי ות"ת, ומלגת מענק מחקר בגובה 170,000 שקל לאותו איש סגל אקדמי.

פנינה תמנו: אולי המוסדות מפחדים אחר כך לתקצב את המשרה שלהם, אז הם אומרים "אנחנו מעדיפים לא לקבל את התקציב שלוש שנים, העיקר שאחר כך לא נצטרך להעסיק אותם".

יוסי סבג: הסיבות כרגע לא ברורות.

יוסי סבג: זו יכולה להיות סיבה, הסיבות כרגע לא ברורות לנו, כי זה באמת עבר לפני פחות מחצי שנה והדברים בתהליך ובהתהוות.

יוסי סבג: אנחנו יודעים שאין המון אנשי סגל אקדמי יוצאי אתיופיה, בסופו של דבר המוסדות בונים את זה לפי מצוינות אקדמית ויכולת אישית של אותו מועמד ואנחנו מקווים שבאמת יגישו כמה שיותר, אנחנו מנסים לעודד את זה ולשווק ולפרסם את זה ככל הניתן על ידי סרטונים והעלאת המודעות מול המוסדות.

יוסי סבג: אתגרים נוספים שיש לנו: א.

יוסי סבג: תפיסות שונות במערכת ההשכלה הגבוהה באשר לאופן השילוב המיטבי של סטודנטים יוצאי אתיופיה.

יוסי סבג: חלק מהקשיים שהצגתי ודיברתי עליהם זה באמת כי התכנית היא יחסית חדשה וטרייה, כך שהדברים לא כל כך תמיד ברורים אל מול המוסדות, ובשביל זה אנחנו עושים כמה שיותר ירידה לשטח וירידה לפרטים, כדי לראות איך אנחנו באמת משלבים אותם ככל הניתן.

יוסי סבג: קושי נוסף, קיים קושי מנתוני מרשם הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה לגבי ארץ מוצא הסטודנטים.

יוסי סבג: סטודנט שמגיע היום למוסד לא מצהיר מאיזה מוצא הוא, מאיזה מקום הוא נמצא, והמוסדות לא יכולים תמיד לאתר אותם.

יוסי סבג: אנחנו בחשיבה איך כן לעקוף את זה וכן להגיע לאותם סטודנטים יוצאי אתיופיה ובאמת בהתאם לזה להביא להם את התקצוב הכי גבוה שניתן ושמגיע להם.

יוסי סבג: תודה.

יוסי סבג: אני מתנצל אני צריך לצאת.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד השיכון.

אברהם נגוסה: בבקשה תציגו לנו את שתי התכניות, כמה נוצל, כמה עדיין לא וכמה בתהליך.

שאול מוצפי: אני מנהל אגף תכניות סיוע.

שאול מוצפי: היעד שלנו ל-2017 היה 200 משפחות שירכשו דירה בשנה הזאת, למעשה הזוגות הצעירים הביעו אמון בתכנית, 3,520 נרשמו לתכנית, כ-226 משקי בית רכשו דירה ועוד תשעה במחיר למשתכן, והפריסה הייתה פריסה ארצית, רכישות בכ-50 ישובים.

שאול מוצפי: בשנת 2018 יצאנו להגרלה נוספת, יצאנו ל-300 בעקבות בקשה של השר להגדיל את המכסה, בקשה שנענתה על ידי האוצר.

שאול מוצפי: כרגע המשפחות בתהליך של מימוש וחתימה על חוזים.

שאול מוצפי: כרגע במצב של 90 מממשים והיתר בשלבים מתקדמים לקראת חתימה על הסכם.

שאול מוצפי: בסך הכל התכנית היא טובה, הציבור מגלה הזדהות, אנחנו מקבלים פידבקים חיוביים מהשטח.

שאול מוצפי: השנה גם עשינו חידוש, אחרי כל הגרלה עשינו שלושה כנסי הסברה עם הזוגות הצעירים, הם קיבלו הכוונה, הסברה, ייעוץ, ליווי, כך שאנחנו צופים גם אחוזי מימוש גבוהים וגם הכנסנו הרשמה אינטרנטית שחוסכת לזוגות הצעירים ללכת לבנקים ולשלם.

שאול מוצפי: בנוסף גם רתמנו את הבנקים למשכנתאות, עשינו איתם כנס כדי לאתר חסמים ולאפשר ל- - -

פנינה תמנו: כי באמת הבנקים העלו ריביות.

פנינה תמנו: אמרו להם "הנה, אתם זוכים להטבה מהמדינה" והתחילו להעלות ריביות והיו טענות של הזוגות.

אסנת רחמים: אנחנו משתדלים כמה שיותר לעזור בנושא הזה וכל פניה שבאה מהשטח אנחנו פונים לבנקים ומנסים לברר איפה יש בעיה, אם אפשר לעזור, ואנחנו ברוב המקרים מצליחים גם - - -

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול איך הבנק מעלה את הריבית, מכיוון שבתכנית כתוב בצורה מפורטת 600,000 שקל לעשר שנים ללא ריבית.

אסנת רחמים: אנחנו לא מדברים על הריבית של ההלוואה של ה- - -

שאול מוצפי: על ההלוואות הבנקאיות.

שאול מוצפי: ה-300,000.

אברהם נגוסה: ל-300,000 גם כתוב 3% ומשהו.

פנינה תמנו: - - - מהבנק, הבנקים פשוט מקפיצים את הריביות שלהם.

אברהם נגוסה: אה, מעבר לתכנית.

פנינה תמנו: בדיוק.

פנינה תמנו: ואז הם מכניסים להם את זה בדרך אחרת.

שאול מוצפי: אבל אנחנו עם היד על הדופק וכל מקרה כזה מטופל.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: זה לא ידוע לי.

טלל דולב: אני מוכרחה לציין גם את משרד השיכון, גם את הארגון שמלווה את הזוגות, אנחנו כל הזמן בלופים של מיילים, הזוג הזה הבנק עושה לו בעיה, כל מיני דברים שהיו מגיעים קודם גם אליך, גם אל חברת הכנסת תמנו, ברוב המקרים, לא אנחנו כי זה לא אני, אבל משרד השיכון ביחד עם הבנקים, ביחד עם החברה המלווה, מצליחים למצוא פתרון.

אברהם נגוסה: אנחנו נטפל מול המפקח על הבנקים.

אברהם נגוסה: בסדר.

פנינה תמנו: באמת צריך להגיד להם מילה טובה, למשרד השיכון.

אברהם נגוסה: המפקח על הבנקים היה בדיון שלנו בפעם הקודמת, לא בנושא הזה אלא בנושא אחר, ואנחנו ניצור איתו קשר ונשאל.

פנינה תמנו: רק מילה טובה אם אפשר להגיד להם, באמת אתם עושים עבודה מופלאה ואני יודעת שאתם מטפלים בכל פניה ויישר כח.

פנינה תמנו: כשצריך לומר מילה טובה, אנחנו גם יודעים לומר.

אברהם נגוסה: אני מצטרף לדבריה של פנינה.

אברהם נגוסה: המשרד ממש הראה לנו תוצאות בתכנית הזאת.

רוברט טיבייב: שאלה קטנה.

רוברט טיבייב: 90 משפחות נמצאות בשלבי מימוש, רק 90 חתמו על ההסכם.

רוברט טיבייב: גם חסר שיווק?

שאול מוצפי: לא, יש שיווק.

טלל דולב: לזה לא צריך שיווק.

פנינה תמנו: יש 2,000 ומשהו - - -3,500.

טלל דולב: השאלה זה התהליך.

אברהם נגוסה: נשמע על התכנית השנייה, של שיקום שכונות.

אברהם נגוסה: על 120 מיליון ₪.

רונית גדוליאן: אני מנהלת אגף שיקום שכונות במשרד השיכון.

רונית גדוליאן: באמת התכנית שאתה מדבר עליה, מדובר בתכנית שמתייחסת לחמש שכונות עם אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה, כשהתכנית עצמה מטפלת בכלל האוכלוסייה הקיימת בתוך אותן שכונות.

רונית גדוליאן: אנחנו מדברים על שכונת רמת אליהו בראשון לציון, קריית משה ברחובות ושלוש שכונות בנתניה, כשיש פה בעצם שילוב כוחות מצד אחד עם הרשות להתחדשות עירונית בעניין של התכנון המתארי של השכונות, ואני חייבת לבוא ולהגיד, זו פעם ראשונה בתכנית של התחדשות עירונית ששכונה שלמה הולכת לתכנית התחדשות עירונית, זו פעם ראשונה שהממשלה גם מקצה עבור שתי שכונות שזה ברחובות ובראשון, למעשה קרקע משלימה, כך שבתכניות הספציפיות האלה למעשה יש בשורה באמת שהממשלה באה ורותמת, וכלל התכניות מקודמות בתהליך של התחדשות עירונית.

רונית גדוליאן: כפי שאפשר לראות, אנחנו מדברים על חמשת השכונות, 11,000 יחידות דיור, כש-5,600 שזה בעצם יותר מחצי, מיועדות לפינוי בינוי או בינוי פינוי בינוי, יש שונות גדולה בין התכניות אבל זה התהליך.

רונית גדוליאן: 3,500 בתמ"א 38 ו-1,760 לשיפוץ המבנים כשבעצם מדובר בשכונות שנמצאות בנתניה, שהתכנית להתחדשות עירונית לא כלולה בהן, היא בלתי אפשרית בגלל ה - - -

אברהם נגוסה: מה היעד שלכם מבחינת הזמן?

רונית גדוליאן: זו תכנית ארוכת טווח, אדוני יו"ר הוועדה.

רונית גדוליאן: בעצם כלל התכניות האלה שקשורות להתחדשות עירונית אלה תכניות שהן ארוכות טווח ולוקחות את הזמן.

רונית גדוליאן: מה שאנחנו עושים לצד התכנון המתארי ולצד הפעילות של היזמים בשכונות האלה, בעצם הקמנו מנהלות שכונתיות בתוך אותן שכונות - - -

פנינה תמנו: אבל יש בעיה שהבנתי שהתחילו להקים כל מיני יזמים פרטיים קרוואנים והם מנסים להטעות את הציבור, ושמים שלטים שזה כביכול מטעם המדינה, הם נכנסים, מתחילים לעשות עליהם סחר מכר כי יש להם קושי בעברית, ואני רוצה לדעת, תראי, זו תכנית ארוכת טווח אבל שמנו יעד של חמש שנים וצריך ללכת גם לממשלה ולבקש תוספת תקציבית, ולצד זה נדמה שיש בלגן ויש מי שרואים אותם כטרף קל, מנסים להחתים אותם ולרמות אותם, וצריך לראות איך מתגברים על זה.

רונית גדוליאן: מה שאת מציגה קורה, ובדיוק בשביל זה יש את המינהלות השכונתיות שקמו בתוך אותה שכונה, חתמנו על הסכם מול הרשות המקומית, הקמנו שלוש מינהלות כשבנתניה יש מינהלת עם שלוחות, מאחר ומדובר בשלוש שכונות, ויש בעצם צוות שהראייה שלו היא חברתית למען הליווי וההסברה מול אותם תושבים וכנסי תושבים פרטניים פר מתחם, לא כנס כללי פר שכונה, אלא כנסי דיירים פרטניים כדי להסביר להם מה צריך לעשות, למי חותמים ולמי לא חותמים ומה הזכויות שלהם בכל תהליך כזה, בכל מינהלת כזו הולך לשבת עורך דין מינהלת - - -

אברהם נגוסה: איך אתם עושים את ההסברה בקרב הקהילה?

אברהם נגוסה: האם אתם משתמשים בהנגשה לשונית?

רונית גדוליאן: בוודאי.

רונית גדוליאן: בעצם בכל אחת מהמינהלות מועסקים רכזים חברתיים על פי רוב יוצאי העדה, שלמעשה הם עושים מיפוי פרטני מול כל אחד מהמתחמים מי גר בתוך הדירות, האם הם חתמו או לא חתמו - - -

פנינה תמנו: הם עובדי משרד השיכון?

רונית גדוליאן: הם עובדי המינהלות.

רונית גדוליאן: ההעסקה שלהם נעשית ברשות המקומית אבל התקצוב להעסקה שלהם והליווי המקצועי שלהם הוא של משרד הבינוי והשיכון, לגמרי כן.

רונית גדוליאן: ובעצם בכל שכונה ושכונה יש תהליך שאותה מינהלת מתכללת גם את העשייה מצד היזמים, גם מול התושבים, מול הרשות המקומית ומול הממשלה.

פנינה תמנו: איך אתם מתמודדים עם נוכלים?

רונית גדוליאן: אני אגיד לך, בכל מינהלת למעשה אנחנו שמים עורך דין מינהלת ושמאי מינהלת שלמעשה אמור לתת את הליווי המקצועי לאותם תושבים, לפני שהם חותמים.

שלומית אבינח: הדיירים יודעים שרק הוא בר-סמכא?

רחל שגיא: הוצאנו להם הודעה לא לחתום סתם.

רחל שגיא: הוצאנו להם הודעה גם לפני כשנה לכל התושבים, למשל ברחובות שהיה תהליך שלהחתמות פוגעניות, הוצאנו להם הודעה של משרד הבינוי והשיכון יחד עם העיריה, לא לחתום כל עוד לא הוסדר כל תהליך התכנון - - -

אברהם נגוסה: גם בשפה אמהרית?

רונית גדוליאן: כן.

רונית גדוליאן: בוודאי.

רחל שגיא: בנוסף, אנחנו מתמודדים עם חתימות שכבר קרו, אנחנו נסייע להם מבחינה משפטית, למשפחות שכבר חתמו והסתבכו עם חוזים לא נכונים או לא לטובתם.

טלל דולב: אתם עושים גם הכשרות, נכון?

רחל שגיא: כן.

טלל דולב: אז תגידו גם על ההכשרות.

רונית גדוליאן: בעצם במסגרת אותו צוות שמועסק בכל אחת מהמינהלות יש תהליך הכשרה שאנחנו עושים לטובת מינוף הנושא של אותם עובדים שעובדים מול בעלי הדירות.

רונית גדוליאן: זאת אומרת יש תהליך של עשייה פרטנית מול כל אחד מבעלי הדירות בכל אחד מהמתחמים.

רונית גדוליאן: אני חייבת לבוא ולהגיד דבר חשוב: יזמים חשוב שיגיעו וחשוב שיסתובבו מאחר ואנחנו רוצים שהתכניות האלה יצאו לפועל, מצד שני, אסור שזה יבוא על חשבון התושבים ולכן המינהלת היא גוף ניטרלי ומקצועי שאמור לאזן ולתת את הכלים לאותם תושבים להתמודד עם התכניות.

אברהם נגוסה: יש לך שאלה?

רוברט טיבייב: לא.

רוברט טיבייב: רציתי להגיד שזה טוב מאוד.

פנינה תמנו: כן.

פנינה תמנו: רגע אבל שאלה אחרונה, המינהלת צוללים גם לנושא החוזי?

פנינה תמנו: הם מסתכלים שלא מקפחים אותם מבחינת המטר רבוע, לציבור הזה?

רונית גדוליאן: בוודאי כן.

רונית גדוליאן: המינהלת עושה שני דברים.

רונית גדוליאן: אחד – יש את עורך הדין של המינהלת שלמעשה נותן שעות פרטניות לאותם תושבים.

אברהם נגוסה: אתם קובעים את היזמים?

רונית גדוליאן: יש שונות בין התכניות.

רונית גדוליאן: בחלק מהישובים כן, כמו בראשון-לציון, שבעצם המדינה מתנהלת כמו יזם והיא זו שבעצם מתנהלת מול התושבים ואחר כך מוציאה את זה לפועל מול רמ"י, וברחובות - - -

שלומית אבינח: בראשון-לציון כבר נבחר יזם?

אברהם נגוסה: כן.

רונית גדוליאן: בראשון-לציון יש תמורה אחידה לכולם, כולם מקבלים אותו דבר.

רונית גדוליאן: יש מכרז של רמ"י שמשווק.

רוברט טיבייב: אדוני היושב ראש, זה המגרש שחברי הכנסת לא צריכים להיות צנועים ולהגיד כל הכבוד לשיקום השכונות.

אברהם נגוסה: בהחלט.

אברהם נגוסה: משרד השיכון פועל ממש - - -

פנינה תמנו: כמה זמן בערך ייקח עד שייכנסו טרקטורים?

פנינה תמנו: זה באמת מעניין אותי.

פנינה תמנו: האם עוד עשר שנים נשב ונעקוב או שבאמת יש לכם דד-ליין?

רונית גדוליאן: בראשון-לציון אנחנו בשלב מתקדם, זה תהליך של בינוי-פינוי-בינוי באמצעות הקרקע המשלימה ואנחנו או-טו-טו נתחיל לראות את הטרקטורים לבניה עצמה.

רונית גדוליאן: יש שבעה בניינים ראשונים שיצאו לדרך.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נתקדם למשרדים האחרים.

אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה בבקשה.

מור ברזני: אני ראש האגף לגיוון תעסוקתי בנציבות שירות המדינה.

מור ברזני: באמת כמו שאתם רואים בשקף הזה, אחד ההישגים הגדולים עבור הנציגות זה שהוקם האגף לגיוון תעסוקתי ומונו והוכשרו כבר למעלה מ-60 ממונים, מחזור א' סיימו את הכשרתם וכבר עובדים במשרדים, מחזור ב', ההכשרה מצויה בעיצומה, ואנחנו פועלים במרץ למינוי כל הממונים בכל יחידות הממשלה השונות.

מור ברזני: מלבד הדבר הזה, אם אדוני רצה מספרים, בשנת 2017 ודאי עמדנו בכל המספרים, באמת ראינו קפיצה, מ-2016 ל-2017 בעקבות קליטת כל עובדי הקבלן לשירות המדינה בעיקר במערכת הבריאות, בבתי החולים הממשלתיים.

פנינה תמנו: מה בבריאות?

מור ברזני: בעיקר בבתי החולים הממשלתיים, שם אנחנו רואים את הקפיצה המשמעותית כי שם קלטו את עובדי מיקור החוץ להיות עובדי מדינה.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: השאלה שלי - - -

רוברט טיבייב: זה מצוין.

אברהם נגוסה: זה מצוין.

אברהם נגוסה: כמובן.

פנינה תמנו: אתה יודע למה זה מצוין.

פנינה תמנו: הם קלטו בשנים הראשונות רק עובדי עזר ועובדי קבלן ואמרו "הנה, תראו כמה עובדים אתיופים יש - - -"

אברהם נגוסה: הכל טוב, אבל מה שאני רוצה לשמוע, זה רק על אקדמאים.

אברהם נגוסה: התכנית בוועדת השרים, זה מה שאני רוצה, מה שאמרת אנחנו נשמע בייצוג הולם.

אברהם נגוסה: היום אני רוצה לשמוע, בתכנית כתוב 50 אקדמאים ו-30 סטודנטים כל שנה בנציבות שירות המדינה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת כמה ב-2016, כמה ב-2017, כמה ב-2018.

אברהם נגוסה: מספרים.

מור ברזני: אין בעיה.

מור ברזני: אין לי את המספרים על 2016, המספר ב-2017 עמד על 51 אקדמאים.

מור ברזני: את המספר הסופי על 2018 מטבע הדברים, דצמבר, עוד אין לי, אני כן יודעת שאנחנו עומדים ביעד של אקדמאים יוצאי אתיופיה.

מור ברזני: יתרה מזאת, אנחנו עובדים לא בגלל היעד אלא כי אנחנו באמת רוצים לגוון את שירות המדינה והוצאנו הנחיה למשרדים שמנחה אותם להתמקד באקדמאים יוצאי אתיופיה.

מור ברזני: זה המיקוד שלנו, בדרגי הביניים ומעלה.

מור ברזני: אנחנו יותר לא מתעסקים, כמובן שזה חשוב - כל מי שרוצה להכנס מוזמן – אבל מיקוד המאמצים שלנו מתרכז בעמדות הביניים ומעלה, באקדמאים.

מור ברזני: אם יש שאלות בעניין הזה בשמחה.

אברהם נגוסה: ב-2016 לא שילבתם?

מור ברזני: לא.

מור ברזני: אין לי את הנתונים כרגע.

מור ברזני: אני יכולה לחזור לוועדה עם תשובות.

אברהם נגוסה: בדיווח הקודם קיבלנו על 2016.

מור ברזני: לי כרגע אין את הנתונים על 2016.

אברהם נגוסה: 2016, 2017, קיבלנו את הדו"ח האחרון מיולי 2017 - - -

פנינה תמנו: כמה זה ב-2017?

מור ברזני: 51.

מור ברזני: ב-2017, 51, ב-2018 אנחנו גם - - -

אברהם נגוסה: זה אקדמאים.

אברהם נגוסה: מה עם סטודנטים באקדמיה?

מור ברזני: 31 ב-2017.

אברהם נגוסה: כלומר מ-80 הגעתם ל-82? זו הכוונה?

מור ברזני: מה זה מ-80?

אברהם נגוסה: אתם חייבים 80, אבל הוספתם עוד שניים.

מור ברזני: הוספנו.

מור ברזני: נכון.

אברהם נגוסה: מצוין.

מור ברזני: והמגמה הזו הולכת וגדלה, כלומר היעדים הם איזה שהוא נקודת ציון, אנחנו ממש לא עוצרים שם.

אברהם נגוסה: מה נכון לעכשיו ב-2018?

מור ברזני: אין לי את הנתונים המעודכנים, אני כן יודעת לומר שאנחנו עומדים ביעדים.

מור ברזני: כמה טוב מעבר ליעדים, אני עדיין לא יודעת.

מור ברזני: כי יש לנו עוד חודש של עבודה.

אברהם נגוסה: אבל אתם עומדים ביעד?

מור ברזני: כן.

מור ברזני: אנחנו עומדים ביעד לשנת 2018.

פנינה תמנו: אבל אתם עושים פילוח של דרגים?

פנינה תמנו: - - - שבאמת להיות אקדמאי זה בסדר, אבל צריך גם את הדרגות.

מור ברזני: בהחלט.

מור ברזני: אנחנו לחלוטין מסתכלים גם באופן מהותי איפה אותם אקדמאים מושמים, זה אחד האתגרים שלנו ולכן גם ציינתי ואמרתי, שההתמקדות שלנו היא בדרגות הביניים ומעלה ובמוקדי ההשפעה והשליטה, מוקדי קבלת ההחלטות, זה המיקוד שלנו של - - -

פנינה תמנו: יש לכם רק אחד שיצאתם במכרז על דרג בכיר.

מור ברזני: דרג בכיר את צודקת שיש אחד.

מור ברזני: צודקת.

פנינה תמנו: אז אני שואלת, למה אנחנו לא יכולים להיות בדרגים הבכירים, יש לנו כל כך הרבה אנשים בכירים כולל בחדר הזה ואני מתפלאת שרק אחד.

מור ברזני: את בהחלט צודקת, אנחנו עובדים, אנחנו רוצים שיהיה לנו אקדמאים יוצאי אתיופיה לאורך כל ההיררכיה ולא רק בדרגים הזוטרים, אלא אדרבה, בדרגים הבכירים ודרגי הביניים.

פנינה תמנו: שאלה אחרונה ואני הולכת.

פנינה תמנו: אותי מטריד שמי שיושב על השיבר החשוב ביותר במדינת ישראל זה משרד האוצר, לא טורח להכניס בין נערי האוצר שלו יוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: אז אותם פקידי אוצר שמגיעים ומייצגים את התקציב או שמחליטים לפעמים אם לשחרר כסף או לא, יושבים בוועדות בכנסת, אנחנו מכירים אותם, תאמיני לי, רבים מהם לא מבינים ולא כלום בכל מה שקשור לחברה.

פנינה תמנו: אותי באמת מטריד שלא שואלים את משרד האוצר איך יכול להיות שיש להם רק שני עובדים מתוך 1,000 או יותר, ואתם צריכים להיות קצת יותר עם סכין בין השיניים, הם הבטיחו שתהיה ועדה שמזמנת אותם ואז אתם אמורים להקפיא להם את כל התקנים.

פנינה תמנו: זה מה שאנחנו סיכמנו בזמנו עם נציב שירות המדינה.

מור ברזני: כן.

מור ברזני: ועדת חריגים.

מור ברזני: זה נכון.

מור ברזני: - - -

אברהם נגוסה: זה - - -

פנינה תמנו: תודה רבה אדוני.

פנינה תמנו: אני הולכת לישיבת הסיעה.

פנינה תמנו: עכשיו יהיה לך קצת שקט.

רוברט טיבייב: אני חייב לציין שקהילת אתיופיה זכתה בשני חברי כנסת כאלה, ממש לוחמים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד הבריאות בבקשה.

שלומית אבני: אני מנהלת האגף לתכנון מדיניות במשרד הבריאות.

שלומית אבני: התכנית של משרד הבריאות בגדול בנויה משבעה סעיפים מרכזיים שמתוקצבים, השניים הגדולים שמרכיבים אפילו קצת מעל לחצי מהתקציב הכולל קשורים בפרישת מגשרים שעובדים במרפאות קופות חולים והסעיף השני הגדול קשור בסיפור של כל הנושא של סכרת מאוד גבוהה בקרב יוצאי אתיופיה, עבודה מול מבוטחים שהם חולי סכרת וטרום סכרת.

שלומית אבני: אז לגבי שני הסעיפים האלה המצב הוא כזה.

שלומית אבני: כבר מסוף 2016 יש בנוסף למגשרים קיימים שמונה משרות חדשות של מגשרים שהתווספו לקופות החולים, לראשונה בלאומית שהיא הקופה השנייה בגודלה שמבטחת יוצאי אתיופיה, ובכללית שכבר היו גם מגשרים ותיקים אבל בעצם תגברנו שם, אז שתי הקופות האלה מכסות בערך 95% מיוצאי אתיופיה, שתי הקופות הנוספות הן בשוליים.

שלומית אבני: סך הכל המגשרים החדשים שזה שמונה משרות שהם כמותית 12 מגשרים, יחד עם המגשרים הוותיקים פועלים ב-21 מתוך 28 ישובים במיקוד של הפרויקט הזה.

שלומית אבני: זה דבר אחד שקורה שהוא משמעותי.

שלומית אבני: דבר שני שקורה לגבי הנושא של סכרת וטרום סכרת זה שבעצם סיימנו ביולי שנת תמיכה ראשונה במסגרת התקציב של החלטת הממשלה בקופות החולם, בעצם במסגרת התמיכה הקופות התבקשו כנגד מבחן תמיכה לבצע פעילויות ממוקדות בנושא של חולי סכרת במרפאות בישובים שיש בהן ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, 20 ישובים שהוגדרו מראש.

שלומית אבני: בתכנית, אנחנו יודעים בעקבות סיום שנת פעילות ראשונה, שנכללו 658 מבוטחים מקופת חולים לאומית שקיבלו התערבות ספציפית מהטרום-סוכרת לסוכרת שלהם.

שלומית אבני: תיכף אגיע לבעיות, כי כמו שאתם רואים מדובר רק בקופת חולים לאומית.

שלומית אבני: מעבר לזה, אנחנו השנה הקפנו מעל ל-200 אנשי בריאות, שנחשפו להכשרות גם על אבני יסוד, גם לגזענות בבריאות, עם דגש ספציפי שניתן השנה סביב דיון שהיה אצלך – אדוני יושב הראש לפני כמה חודשים – בנושא של בריאות הנפש וכשירות תרבותית שזה נושא שאנחנו יודעים שהוא נושא ששם יש פערים מאוד גדולים בהקשר של היכולת או הכשירות התרבותית של המטפלים שלנו, אז בעצם היו שלוש הכשרות משמעותיות, אחת למנהלי בתי חולים לבריאות הנפש אצלנו במטה, השנייה בבית החולים הפסיכיאטרי בבאר שבע, ששם גם בימים אלה אנחנו תומכים בהקמה של מרכז ארצי בנושא של כשירות תרבותית ובריאות הנפש, והשלישי בלשכות הבריאות.

אברהם נגוסה: התכנית הממשלתית מתייחסת לבריאות הנפש?

טלל דולב: לא.

שלומית אבני: לא, יש סעיף אחד שנוגע לבריאות הנפש, שהוא בדיוק מדבר על זה, על הנושא של הצורך - - - יש בתכנית הכוללנית סעיף אחד ספציפי שנוגע לנושא של הנגשה תרבותית בתחום טיפול בבריאות הנפש.

שלומית אבני: כן.

שלומית אבני: בהחלט.

שלומית אבני: אז בעצם זה הנושא של ההכשרות.

אברהם נגוסה: תסבירי לנו על מספר המגשרים.

אברהם נגוסה: כי היה ויכוח על שני דברים: אחד הסברה והשני הגדלת מספר המגשרים מ-12 ל-24.

אברהם נגוסה: תסבירי לנו כמה - - -

שלומית אבני: כמה יש וכמה אין.

אברהם נגוסה: נכון.

אברהם נגוסה: האם הגעתם ליעד התכנית או לא?

אברהם נגוסה: מבחינת ההסברה, האם אתם עושים הסברה ובאיזו דרך אתם עושים אותה.

שלומית אבני: אוקיי.

שלומית אבני: אז לגבי המגשרים, יש כיום 20.5 משרות מגשרים במערכת לקופות החולים.

שלומית אבני: בעצם יש לנו 12 ותיקים שהם מתוקצבים גם מהחלטת הממשלה הזאת, ושמונה חדשים.

שלומית אבני: אנחנו אמורים להציב עוד ארבעה מגשרים במהלך השנה הקרובה, שמה שאנחנו מייעדים אותם, אנחנו מייעדים אותם לגישור בתחום בריאות הנפש, בתהליך שנעשה עם עמותת "טנא בריאות", שזה יהיה גישור ממוקד למוסדות בבריאות הנפש, לאור הקשיים שיש לנו שם.

שלומית אבני: זה תהליך שנמצא כרגע אצל החשב שלנו בתמחור ואנחנו מקווים גם שנוכל להגיש את זה כפטור ממכרז, צריך להגיד שזה חלק מהקשיים שיש לנו ביישום.

שלומית אבני: לגבי ההסברה שאלת, זה הסעיף השני.

שלומית אבני: בנושא של הסברה יש סכום יחסית צנוע של 300,000 שקל שיחולק לשניים.

אברהם נגוסה: 300,000 או 800,000 שקל?

שלומית אבני: 300,000 שקל.

אברהם נגוסה: את בטוחה?

שלומית אבני: כן.

שלומית אבני: בטוחה.

שלומית אבני: הסכום יחולק לשניים, בעצם אנחנו אחרי סיום המגעים וההחלטות עם ערוץ הטלויזיה באמהרית שיעשה תכניות קידום בריאות ביחד איתנו, והחלק השני דרך לפ"מ, שזה משרד הממשלה שעוזר לנו לתכלל, ממוקד בנושא של זכויות.

שלומית אבני: זכותי לקבל שירות בשפה שלי, זכותי להתלונן על שירותי הבריאות.

שלומית אבני: במסגרת ההחלטה הזאת גם הוספנו הרי נתבים באמהרית ומענה קולי לפניות הציבור באמהרית אז תהיה אפשרות גם להתלונן.

שלומית אבני: אז ההסברה בעצם ישוריינו כבר השנה שני הסכומים, האחד לערוץ הטלויזיה והשני דרך לפ"מ.

שלומית אבני: הקושי הגדול שלנו, וזה מחזיר אותי לנושא הסוכרת, ראיתם קודם שפעלנו מול 658 מבוטחים חולי סכרת וטרום-סכרת, 70% מהם אגב יוצאי אתיופיה, כלומר גם שם אנחנו לא עושים בידול, אנחנו נכנסים למרפאות שיש בהן ריכוז גבוה ומחייבים קופות לפחות ל-70% יוצאי אתיופיה.

שלומית אבני: הקושי שלנו הוא שבעצם הדרך שלנו להעביר כספים לקופות החולים משנות המשחק שלנו בנושא של סכרת, זה דרך תמיכות.

שלומית אבני: במסגרת המבחן הזה במהלך השנה קופת חולים כללית שהיא הקופה הגדולה המבטחת את יוצאי אתיופיה, בערך 80%-70% מיוצאי אתיופיה, הודיעה לנו שהיא לא תבצע את המבחן, לאור זה שהסכום שניתן והדרישות שלנו היו גבוהות מדי, בייחוד דרישות שלנו בנושא של הצבת כח אדם ייעודי ולכן כללית לא נכנסה ל"משחק" של מבחן התמיכה, זה אומר שיישאר סכום תקציבי די משמעותי שהוא לא מנוצל.

רוברט טיבייב: צריך לנצל אותו.

שלומית אבני: נכון.

אבי מספין: - - - עובדים עם טנא בריאות.

שלומית אבני: טנא בריאות אבל לא קשור לקופות חולים.

שלומית אבני: אני ארחיב על טנא בריאות.

רוברט טיבייב: אז מה אנחנו עושים עם התשובה שלהם?

שלומית אבני: בסוף דצמבר יש לנו ועדת מעקב של התכנית הממשלתית, אנחנו צריכים להביא בפניהם את הנתונים, אנחנו צריכים להחליט - - -

שלומית אבינח: - - - לישיבה על הסוכרת.

שלומית אבני: נכון.

שלומית אבני: זה מתקשר לישיבה על סכרת.

רוברט טיבייב: מה התשובה, למה?

שלומית אבני: אנחנו במבחן התמיכה כנגד הכסף ביקשנו שהם יציבו מתאם ייעודי שתפקידו יהיה לתכלל את התכנית, אחד על כל 10,000 ילידים יוצאי אתיופיה.

שלומית אבני: הם טענו שהסכום שניתן לתמיכות – סך כל התמיכות זה שני מיליון ₪ לשנה לשתי הקופות, הם טענו שהסכום הזה יחסית למה שהם צריכים לתת מבחינת כח אדם הוא קטן מדי, וכח אדם כפי שאתם יודעים הופך להיות קבוע - - -

רוברט טיבייב: אבל לאומית כן הסכימו.

שלומית אבני: הסכימו.

שלומית אבני: הסכימו וביצעו.

רוברט טיבייב: אז זה ממש לא ברור.

אברהם נגוסה: אנחנו גם שמענו בדיון הקודם שמשרד הבריאות יצא בפעם הראשונה למכרזים והאנשים התמודדו ועד עכשיו אפילו לא הוכרז מי זכה במכרזים.

אברהם נגוסה: בנושא ההסברה.

שלומית אבני: את רוצה לדבר על המכרזים?

שלומית אבני: אולי אומרים הסברה ומתבלבלים.

שלומית אבני: יש הסברה שהיא בקהילה של קבוצות, ויש הסברה במדיה.

אברהם נגוסה: אני רוצה שההסברה, לפי התכנית.

קרן טנג'ינה פנטנש: לגבי המכרז שפורסם.

קרן טנג'ינה פנטנש: אני הצטרפתי לתכנית קידום בריאות בדצמבר 2017.

קרן טנג'ינה פנטנש: אני במהלך השנה עוסקת בנושא קידום בריאות יוצאי הקהילה.

קרן טנג'ינה פנטנש: אני אתייחס למכרז.

קרן טנג'ינה פנטנש: המכרז פורסם, ניגשו שתי עמותות, אחת מהן זה טנא בריאות והשניה עמותת פידל.

קרן טנג'ינה פנטנש: התבקשו להגיש גם הבהרות וגם כל מיני מידע שמשרד הבריאות ביקש.

קרן טנג'ינה פנטנש: בשלב הראשון כן הגישו הבהרות, בשלב שני התבקשו להגיש עוד מידע ועדיין לא קיבלו את המידע, כך נודע לי מוועדת המכרזים.

קרן טנג'ינה פנטנש: ברגע שיגישו את המידע אנחנו נתקדם עם זה.

קרן טנג'ינה פנטנש: זה לקח זמן.

אברהם נגוסה: יש לך הערכה מתי?

קרן טנג'ינה פנטנש: ברגע שהם מגישים, הם אמרו שממש מקדמים את זה.

קרן טנג'ינה פנטנש: אני עם יד על הדופק בנושא הזה.

טלל דולב: כולנו רוצים לקדם את זה לפני סוף החודש.

שלומית אבני: בדיוק.

שלומית אבני: לפני סוף השנה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לקבל בכתב.

אברהם נגוסה: נתקדם למשרד הבא.

אבי מספין: אדוני היושב ראש אפשר להתייחס?

אבי מספין: קודם כל אני באמת רוצה לברך שמשרד הבריאות כן התחיל לקדם את ניצול התקציב שמוקצה לתכנית הממשלתית, לשנת 2019 ממה שאני מבין, עיקר הפעילות באמת נעשית ויש תכניות שכן הולכות ומתקדמות.

אבי מספין: אני רק מבקש מהוועדה וממשרד הבריאות לוודא שהשנתיים ויותר, הסכומים שהוקצבו ולא נוצלו, שלא ילכו לאיבוד, שיהיה אפשר להשתמש בהם גם בשנים הבאות.

טלל דולב: אני יכולה להתייחס להכל בסיכום, בעקרון תוקף החלטות הממשלה הוא עד סוף 2019.

טלל דולב: התכנית מתוקצבת לכאורה משנת 2016, אנחנו יודעים ש-2016 הייתה שנת היערכות, אנחנו עכשיו במהלך 2019 נערכים כל משרדי הממשלה כדי לעשות חשיבה מחודשת לגבי מה המרכיבים שצריכים להמשך, איך הם צריכים להמשך, לכמה זמן הם צריכים להמשך וברור לגמרי שתכנית שהתחילה השנה לא יכולה להפסק בשנה הבאה, ויחד עם זה בעצם אנחנו נעשה, יחד עם ועדות המעקב של המשרדים ויחד עם נציגי הציבור השותפים חשיבה מחודשת על מה נכון ומה לא נכון להמשיך הלאה.

אברהם נגוסה: הדאגה שאם הכסף יישאר שמור וצבוע, בנושא הזה.

טלל דולב: כסף במדינת ישראל לפי חוק התקציב לא נשמר משנה לשנה אלא אם חויב לפעולה מסוימת.

טלל דולב: אז הוא כבר לא שמור.

טלל דולב: אני אהיה לגמרי ישרה איתכם כי כך עובד תקציב המדינה.

טלל דולב: יחד עם זה, יודעים כולם, כולל אגף תקציבים, שב-2016 תקציבים לא יושמו.

טלל דולב: יודעים מה יושם ב-2017 ומה לא.

טלל דולב: אין מחשבה על "בואו עכשיו נפסיק את כל התקציבים כי זה נגמר" יש מחשבה על איך אנחנו עושים את הדברים בצורה נכונה, בצורה חכמה ובצורה שמקדמת את מטרות התכנית.

טלל דולב: יכול להיות שכשיהיו תכניות נצטרך גם גיבוי ציבורי, אבל כסף לא נשאר.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם נציג האוצר אמר לנו.

אברהם נגוסה: אם המשרד בא ואומר ורוצה לשריין את התקציב שלא נוצל, הוא אמר שאפשר.

טלל דולב: בוודאי.

טלל דולב: וגם ראיתם את זה בדיווח.

טלל דולב: כסף ניתן לשריין עבור פעולות שכבר הוחלט עליהן ויש לגביהן התקשרות.

טלל דולב: לכן אמרנו עכשיו שכולנו מאוד נשמח עד סוף החודש לסיים את נושא המכרז הזה, כי זה מאפשר לשריין את התקציב גם של השנה הנוכחית שלא עבדה, ואז בעצם נשארנו עם חוסר רק ב-2017.

טלל דולב: עוד פעם, חלק ממה שאנחנו יכולים לעשות, אנחנו יכולים להעביר כסף ממשרד אחד למשרד אחר ואז בשנה האחרת להעביר ממשרד אחר למשרד השני.

טלל דולב: יש לנו גמישות בתוך התקציב.

טלל דולב: אבל אין מחסן של כסף שנשמר אם הוא לא נוצל, רק אם הוא שוריין על ידי המשרדים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: לפני שאעבור למשרד הבט"פ, אני רוצה לשאול את משרד הבריאות, מדוע אתם לא מנהלים משא ומתו עם קופת חולים כללית, למה ויתרתם על זה?

שלומית אבני: לא ויתרנו.

שלומית אבני: יש פה שני חסמים, מבחינה פרוצדורלית היום אין לנו אף כלי חוץ ממבחן תמיכה שזו פרוצדורה משפטית, להעביר כסף לקופה.

שלומית אבני: אין לנו דרך אקסטרה, מעבר לקפיטציה שהם מקבלים על סל הבריאות, אנחנו בתהליכים אגב עם משרד המשפטים למצוא אמצעים אחרים, כלים אחרים להעביר כסף לקופה שהם לא דרך מבחן תמיכה.

שלומית אבני: מבחן תמיכה הוא מסמך משפטי.

שלומית אבני: ברגע שהוא נכתב, אם הם לא עומדים בתנאי הסף שלו, הם לא זכאים לקבל כסף.

רוברט טיבייב: הם עשו את זה בכוונה.

שלומית אבני: לא, מה זה בכוונה, הם עשו עלות /תועלת והם הבינו שהכסף קטן מדי תמורת מה שאנחנו מבקשים.

טלל דולב: לדעתם.

טלל דולב: עוד פעם, קופה אחרת הסכימה.

טלל דולב: הם מבקשים ממשרד בריאות שיפחיתו את הדרישות המקצועיות שלהם, ואנחנו לא חושבים שזה מוצדק, להפחית את הדרישות המקצועיות.

אבי מספין: אבל בסוף מי שלא מקבל את השירות זו הקהילה, עם המלחמות בין הקופה ל - - -

טלל דולב: לא עדיף שהקהילה תקבל שירות שאיננו נחשב בסטנדרט מספיק גבוה בעיני משרד הבריאות, שהוא אחראי על מתן השירות.

אברהם נגוסה: יש שאלות רבות בעניין הזה, אני רוצה שנקיים ישיבה נפרדת עם קופת חולים כללית, בנושא הזה.

אברהם נגוסה: בסופו של דבר מי שסובל זו הקהילה.

אברהם נגוסה: נעבור עכשיו למשרד לביטחון פנים.

אברהם נגוסה: בבקשה.

עידית רונן: משטרת ישראל פועלת מזה כארבע שנים במסגרת תכנית "דרך חדשה".

עידית רונן: הפעילות של המשטרה נעשית באמת רוחבית.

טלל דולב: למשטרה יש את המצגת שלהם.

עידית רונן: אנחנו לא צריכים את המצגת.

עידית רונן: המשטרה עובדת מזה כארבע שנים במסגרת התכנית, העשייה היא באמת רוחבית בכל הגופים של המשטרה ובכל התחומים, כאשר אנחנו מתייחסים בגדול לשלושה דברים מרכזיים שאנחנו רוצים להוביל, אחד – אנחנו קוראים לו "גיוון וייצוב" שזה גיוס גם של אנשי קבע וגם של מתנדבים, כאשר אנחנו חושבים שכמובן ככל שאנחנו נתקרב ונקרב, זה יעזור לנו לשיתוף הפעולה עם הקהילה.

עידית רונן: הדבר השני שזה תחום מאוד מרכזי הוא תחום החינוך, כאשר אנחנו מדברים גם על תכניות הדרכה של השוטרים שעובדים בפועל, גם למי שמתגייס לתוך המשטרה, וגם תכניות חינוך שעושות איזה שהוא קירוב באופן כללי עם הקהילה, תכניות ערכיות, והנושא השלישי זה כל שאר הדברים שעדיין הם מאוד רלבנטיים, כמו תכנית תקשורתית שהיא ייעודית לנושא, אמצעים רלבנטיים וכל זה, והשיטור הקהילתי.

עידית רונן: אני אתחיל לפרט.

עידית רונן: קודם כל בשיטור קהילתי, יש לנו 29 מש"קים ייעודיים לקהילת יוצאי אתיופיה, שנמצאים ב-24 תחנות ליבה שהגדרנו אותן כתחנות כאלה, ושם בעצם מתמקד הטיפול.

עידית רונן: מש"ק אחד שהוא באמת עושה עבודה טובה יכול להחליף חצי תחנת משטרה, אם הוא באמת נמצא שם, מבין, קרוב, ולכן אנחנו משקיעים הרבה מאוד במש"קים האלה.

עידית רונן: אנחנו דואגים שלפחות פעם בחודש יעשו שולחנות עגולים במסגרת של תחנה עם אנשי הקהילה שנמצאים באותה הטריטוריה, שולחן עגול זה הזדמנות לשיח ואיזו שהיא הידברות בלתי אמצעית על כל דבר שעולה, או על דברים שבשגרה, לא משנה העיקר שיהיה איזה שהוא מפגש רציף.

רוברט טיבייב: זה עובד?

עידית רונן: זה עובד.

עידית רונן: עובד טוב.

עידית רונן: זה אחד הדברים המאוד טובים שלמדנו מהתכנית הזאת.

עידית רונן: אנחנו מגייסים גם מתנדבים מתוך הקהילה, גם במסגרת של סיירת הורים שזה אמנם תכנית של המשרד לביטחון פנים אבל הם גם כמובן יוצאים למשמרת אחרי תדרוך שהם מקבלים מהמשטרה.

עידית רונן: יש לנו 20 רשויות מקומיות שבהן מיושמת סיירת הורים.

עידית רונן: אנחנו משלבים באופן ממש ממוקד את יוצאי אתיופיה בתכניות מיל"ה.

עידית רונן: מיל"ה זה משטרת ישראל למען הנוער, תכנית שלוקחת נערים ונערות שהם לא בדיוק כבר עברו לשלב העבריינות אבל הם כבר בכיוון, על הסף, זאת אומרת שיש להם - - -

רוברט טיבייב: מי מגדיר את זה?

עידית רונן: יש לנו פה מומחית תוכן.

פנינה שימן: אני לא בתפקיד הזה אבל אני אספר כי הובלתי - - - אני ראש מדור נוער במשטרה.

פנינה שימן: אני אדבר על מיל"ה.

פנינה שימן: מיל"ה היא תכנית מניעתית חברתית שהמטרה שלה זה לשלב נוער בסיכון ונוער עובר חוק בתחילת הדרך שלו, כדי להעביר אותו לאיזה שהוא מסלול חיים נורמטיבי ובאמת לאפשר להם עתיד חלק ויציאה לדרך חדשה.

פנינה שימן: מה שפה אנחנו משלבים בתכניות מיל"ה, ואני אדבר באופן כללי על תכניות מיל"ה, לאו דווקא על יוצאי הקהילה, כי זה משהו שתופס לכולם, שאנחנו באמת מאתרים את אותם ילדים או דרך בתי ספר, או דרך רשויות מקומיות, אגף החינוך, אנחנו בקשר עם פקידי סעד, עם משרד החינוך, עם כל הגופים האפשריים שעוטפים את הנוער כי הרי לטפל בנוער זה משהו מערכתי, זה לא רק משטרה, זה לא רק רווחה, זה לא רק בריאות, זה כולם ביחד.

פנינה שימן: מכל הגופים אנחנו מגבשים קבוצות.

פנינה שימן: הקבוצות האלה יכולות להיות בבתי ספר שהוגדרו, בתי ספר של נוער בסיכון שנשר, זה יכול להיות בפנימיות, זה יכול להיות ברשות המקומית בעיר ששם מקימים קבוצות וכך יש לנו, בכל הארץ פרושות קבוצות.

פנינה שימן: התחלנו את התכנית הזאת ב-2013, ממשיכים עם התכנית הזאת, בעיני היא תכנית נפלאה, תכנית שעושה הרבה שכל והרבה טוב לילדים.

רוברט טיבייב: מה ההיקף פחות או יותר?

עידית רונן: יש לי נתונים.

עידית רונן: מ-2012 כשהתכנית התחילה, עד אמצע 2018 השתתפו בתכנית 1,342 נערים ונערות יוצאי אתיופיה.

עידית רונן: שזה 11% מכלל המשתתפים בתכנית.

פנינה שימן: בכלל התכנית משתתפים הרבה יותר.

פנינה שימן: זו מילה קטנה על מיל"ה.

רוברט טיבייב: אני לא רוצה להתייחס למספר כי מצד הפעילות זה בסדר, מצד העובדות זה לא כל כך.

רוברט טיבייב: אני לא מאשים אתכם.

פנינה שימן: לא, זאת פעילות שצריך באמת לחשוב שהילדים שנכנסים לתכנית, קודם כל יש בה המון הצלחות, אבל באמת הילדים שנכנסים לתכנית זה לא ילדים שרוצים לוותר עליהם או ילדים שכבר, אתה יודע, אלה ילדים שאנחנו יודעים שצריך לעשות עוד מעשה וזה העוד מעשה, שכולם נרתמים לעוד מעשה.

רוברט טיבייב: עוד כלי לתת להם.

פנינה שימן: כלי מצוין.

עידית רונן: כשהם מסיימים את התכנית הם בעקרון, אם הם ממשיכים להישאר במסלול הנורמטיבי הם מתגייסים לצה"ל.

שלומית אבינח: מאיזה גיל אפשר להכנס לתכנית?

פנינה שימן: 12.

פנינה שימן: בגיל האחריות הפלילית, בגדול.

פנינה שימן: העדיפות הייתה מגיל 13 כי 12 הם עדיין צעירים.

פנינה שימן: להגיד לכם שאין ילדים שהייתי צריכה באופן חריג לאשר אותם שהם גם בני 12.5, כי לא הייתה ברירה, אז שילבנו.

פנינה שימן: אבל זה באמת בהתאם לצרכים של אותו ילד, אותה משפחה, שזה אחד הדברים הכי חשובים.

פנינה שימן: לא אמרתי, המשפחה היא חלק בלתי נפרד מאותה מערכת תומכת, כלומר אנחנו מחויבים עם המשפחה לעשות את זה ביחד.

פנינה שימן: אז אם אין ברירה, לצערי הרב גם ילד בן 12.5 שנמצא במצב סיכון, הוא יהיה.

רוברט טיבייב: שאלה שיכולה להיות קצת כבדה מבחינתכם, רק לא להתחשבן איתי אחר כך.

רוברט טיבייב: מהיקף הפעילות של האוכלוסייה, אם יש לכם נתון כמה נגררו לפלילים.

רוברט טיבייב: אם יש, בעקבות מיל"ה.

פנינה שימן: בעקבות התכנית או באופן כללי?

רוברט טיבייב: במסגרת של התכנית.

פנינה שימן: כמה חזרו לבצע עבירה פלילית אחרי התכנית?

פנינה שימן: אני עזבתי את התפקיד לפני שנה אז צריך לבדוק את זה בסטטיסטיקה, אבל אפשר - - - אין שום בעיה לבדוק את הנתון הזה.

עידית רונן: אני לא זוכרת את הנתון עצמו, אבל אני יודעת שהתכנית מוגדרת כהצלחה מאוד גדולה, בגלל שזה באמת מעט מאוד.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני חייב להתייחס למה שקרה בשבוע שעבר.

אברהם נגוסה: אכן יש ירידה באלימות המשטרתית, אבל פתאום בשבוע שעבר נחשפנו לשני מקרים קשים, גם באשדוד וגם בחדרה.

אברהם נגוסה: אני לא אעבור מבלי להתייחס לנושא.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתתייחסו.

פנינה שימן: אני אשיב כי אני מייצגת כאן את אגף החקירות, את מדור הנוער.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי גם למה נעשה לשוטרים האלה.

פנינה שימן: אני פה כדי לומר, בדקתי באופן אישי.

פנינה שימן: כשאני מגיעה לוועדות אני בודקת באופן אישי כדי לדעת בדיוק מול מה אני מתמודדת.

פנינה שימן: בדקנו את התיקים, שני התיקים גם בחדרה וגם באשדוד, שניהם נמצאים עדיין בתהליך של חקירה ושניהם בצורה מקבילה נמצאים גם בתהליך של מח"ש.

פנינה שימן: היות והתיקים מנוהלים על ידי מח"ש אני לא יכולה לבוא ולומר לכם, כי אני לא מח"ש ויש יחידה שחוקרת וחלילה אני יכולה לבצע עבירה פלילית אם אני אמסור פרטים.

פנינה שימן: מה שאני יכולה למסור לכם בגדול, לגבי האירוע באשדוד ואתייחס דווקא אליו כי זה אירוע שנוגע בקטינים וזה דבר שמאוד קרוב ופה הייתי גם חייבת להתעקש ולדעת קצת יותר פרטים.

פנינה שימן: מה שנמסר בתקשורת ומה שיצא זה קצת שונה ממה שקרה באמת במציאות.

פנינה שימן: אני בטוחה שלאחר שנקבל את מסקנות מח"ש עם חקירת השוטרים ולבדוק האם התנהלות השוטרים בתוך בית הספר או מחוץ לבית הספר הייתה תקינה או לא הייתה תקינה, אני יותר מאשמח לבוא ולמסור לכם את התוצאות.

פנינה שימן: ממה שלנו נראה על פניו, הטיפול באירוע יצא מכלל שליטה, שזה דבר חריג ודבר שלא צריך לקרות, אבל זה לא דבר שהתנהל בצורה שלא היה אמור מלכתחילה להתנהל.

רוברט טיבייב: את מתכוונת למה שיצא לתקשורת?

פנינה שימן: יצא לתקשורת סיפור מסוים, פשוט בגלל שזה מנוהל במח"ש, אני לא יכולה לבוא ולהגיד - - -

אברהם נגוסה: בתוך בית הספר.

פנינה שימן: בדיוק.

פנינה שימן: אני לא יכולה לבוא ולפרוט לכם פה כי אני חלילה לא רוצה לבצע איזו שהיא עבירה פלילית.

רוברט טיבייב: התופעה מדאיגה.

פנינה שימן: זה לא משהו מייצג.

פנינה שימן: תראו, אני רוצה להסביר, ואני אדבר על הנוער.

פנינה שימן: אנחנו נמצאים כל הזמן בבתי הספר בפנים ומחוץ.

פנינה שימן: מנהלי בתי ספר, מורים, יועצים, הרבה קוראים לנו להכנס ולסייע ולעבוד, וזה בסדר גמור ומבחינת החוק מותר.

פנינה שימן: ברגע שמנהל או מי מטעמו קורא לנו להגיע לטפל באיזה שהוא אירוע ברור שאנחנו מגיעים ולא אומרים שאנחנו לא נכנסים.

פנינה שימן: אנחנו כל הזמן בבתי ספר.

פנינה שימן: זה אירוע שלא מייצג את המציאות.

פנינה שימן: נכון שזה אירוע שעל פניו נראה חריג ובגלל זה הוא נבדק במקומות שהוא אמור להיבדק, ואני אשמח מאוד, כשנקבל את התוצאות, לבוא ולעדכן אתכם גם באופן אישי, האם הפעילות הייתה חוקית או לא הייתה חוקית, מה נעשה.

פנינה שימן: כרגע אני לא יכולה למסור, אבל זה לא אירוע שמייצג.

פנינה שימן: אנחנו כל יום כל הזמן, כמעט כל יום, גם בחופשות, אנחנו כל הזמן סביב בתי ספר וסביב הקטינים, אז אירוע כזה נראה חריג, הוא לא נשמע טוב, אבל הוא לא מייצג וחשוב לי לומר את זה.

אברהם נגוסה: כמו כן גם המקרה של חדרה נראה ממש, הבנאדם נמצא בתוך תחנת המשטרה, נמצא בתהליך החקירה, מה המשמעות של להפעיל לחץ ולשבור אותו?

פנינה שימן: בגלל זה זה נמצא במח"ש והקצין שהיה הוא כבר נחקר, ממה שהבנתי, במח"ש.

פנינה שימן: אבל שוב, קשה לי, אסור לי - - -

אברהם נגוסה: יש לנו הרגשה בציבור, אני יודע שזה לא תלוי בך אבל זה מאוד חשוב לנו, את באה כנציגה ולכן חשוב לנו להבהיר, יש לנו הרגשה בציבור שכל הזמן אומרים "מח"ש בודקים" ובסופו של דבר הציבור לא מקבל דין וחשבון על אותם מקרים.

אברהם נגוסה: אני לא אומר שבאופן כללי.

אברהם נגוסה: השאלה שלי מתי להערכתך הציבור יקבל דין וחשבון.

פנינה שימן: זה לא תלוי בי, זה תלוי במח"ש.

רוברט טיבייב: לצערנו הרב אני מסכים.

פנינה שימן: הלוואי אם זה היה תלוי בי, זה מח"ש, אני לא יכולה - - -

אברהם נגוסה: מה עם המצלמות, לא היו מצלמות בשני המקומות?

טלל דולב: בנוער אין מצלמות.

עידית רונן: אני יכולה להמשיך?

אברהם נגוסה: תמשיכי.

עידית רונן: עוד סעיף אחד לגבי הנוער.

עידית רונן: בשנה האחרונה הוקמה תנועת נוער, רגילה לגמרי, בשם "שחקים" זו תנועת נוער שהמשטרה מובילה.

עידית רונן: נוער נורמטיבי לגמרי, לא קשור לפשיעה בכלל, אנחנו בשנה הנוכחית 2018, - - - ראש השנה העברית, הקמנו עוד 30 קבוצות חדשות ושתיים מתוכן מיקדנו אותן בשדרות וקריית מלאכי באזורים שיש בהם - - -

רוברט טיבייב: זה מטעמי מניעה?

עידית רונן: לא, זה מטעמים שאנחנו רוצים להתקרב לחברה.

עידית רונן: לעשות פעילות קהילתית בלי שום קשר לשום דבר אחר.

רוברט טיבייב: סתם תרומה של משטרה לקהילה?

עידית רונן: כן.

עידית רונן: לגמרי.

רוברט טיבייב: מאחרי זה לא עומדת תכנית מניעה?

רוברט טיבייב: כך הייתי מצפה לפחות.

עידית רונן: נוער כזה שנמצא ונחשף למשטרה, הוא גדל כבר עם החשיפה הזאת, המשפחה שלו גם נחשפת לדבר הזה ויש פה רווח כפול.

עידית רונן: אני לקראת סיום.

עידית רונן: מצלמות גוף, לשאלתך, אני שמחה לבשר שהפיילוט הסתיים בהצלחה ואנחנו מכניסים אותן לפעילות שוטפת במשטרה ברמה ארצית, זה היה אמור לקרות כבר באוגוסט אבל החברה שמייצרת את המצלמות לא הספיקה לעמוד בלוח הזמנים, לפי ההתחייבות שלהם זה קורה בחודש הקרוב.

עידית רונן: בדצמבר.

עידית רונן: אז אני מקווה שבדיון הבא נוכל לבשר שזה ממש נמצא בשטח.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד הביטחון צה"ל בבקשה.

אברהם נגוסה: אני מקווה שרשמת את שאלתי.

שירה נגר: אני רס"ן , נציגת צה"ל ואייצג גם את משרד הביטחון כי נבצר מהם להגיע.

שירה נגר: את הנתונים הצגנו בוועדה הקודמת אבל כן אתייחס לשאלות שהצגת.

שירה נגר: לגבי מוקד שיא, זה אכן חלק מעקרונות התכנית, מיעדי התכנית, - - - בידול או שילוב ולכן נסגר מוקד שיא.

שירה נגר: אני אציין שזה לא נסגר וזהו, אלא עשינו חבירה וטלל הייתה שותפה פה, למוקד - - - פניות הציבור, יש שם גם מענה באמהרית.

שירה נגר: זה מוקד שמטפל בכולם וגם ביוצאי אתיופיה.

שלומית אבינח: יש הפנייה או שזה כללי?

שירה נגר: לא, זה המוקד הכללי אבל אם נדרש מענה באמהרית - - -

שלומית אבינח: איך הם יודעים?

שירה נגר: הם פונים בטלפון, במידה ונדרש מישהו בשפה אחרת אז יש את המענה הזה, יש שם גם קצינה יוצאת העדה שיודעת לטפל ברגישות באוכלוסייה, כנ"ל גם במוקד המלש"בים במיט"ב.

שירה נגר: לגבי זינוק בעליה, התכנית פועלת ב-17 רשויות.

שירה נגר: בגדרה יש קושי תקציבי של הרשות להעמיד את חלקה, שזה 50% משכר הרכז, בחולון כבר בוצעו ראיונות למועמדים והוא אמור להתחיל בינואר הקרוב וביבנה יש עדיין בחינה אם נדרש, לאור נתוני גיוס ומיצוי גבוהים ברשות, הנושא יעלה לוועדת היגוי הקרובה לשם קבלת החלטה.

שירה נגר: אני אציין שיש רשויות שאין בהן "זינוק בעליה" ומשרד הביטחון פועל שם ללא קשר, שזה בחיפה, אור יהודה, מעלה אדומים, נס ציונה וכפר סבא.

שירה נגר: מבחינת נתונים של צה"ל, יש עליה בנתוני האיכות, ירידה במדד הנשר ועליה ביציאה לקצונה.

שירה נגר: כן יש לנו שני אתגרים שנדרש להתייחס אליהם וזה המקום בשולחן הזה, כשזה גם המשתתפים - - -

שלומית אבינח: יש לנו את המצגת אבל היא לא עולה.

שלומית אבינח: חשוב שכן תציגי את הנתונים לפרוטוקול.

שירה נגר: עליה בנתוני איכות, יש לנו עליה של 0.8%, ירידה במדד הנשר, עליה ביציאה לקצונה של 60%.

שירה נגר: מבחינת אתגרים, צריך לשים לב לכל מי שמתקבל למסלול העתודה, אנחנו בעבר היינו עושים כנסים מבדלים והיו שם מספרים יפים ומאז שנסגרו הכנסים המבדלים במסגרת התכנית יש ירידה שנבלמה בשנתיים האחרונות, כיום אנחנו עומדים על 21 משתתפים בתכנית.

שלומית אבינח: מה זה, ירידה לפי הנתון שלכם?

שלומית אבינח: ירידה בעתודה 22- ?

שירה נגר: היעד הוא להגיע לעליה של 15%.

שירה נגר: אנחנו מסתכלים מתחילת התכנית למעשה מתשע"ד, על המספרים שהיו, בעבר היו 27 עתודאים יוצאי העדה, היום יש 21.

שירה נגר: אחרי שבמהלך השנים ראינו גם 25, 20 ו-14 משתתפים.

שירה נגר: אנחנו בעליה בשנתיים האחרונות, מבחינתנו זו בלימת הירידה כי אנחנו כן שואפים להגיע ליעד שנקבע, 31.

אברהם נגוסה: מה הסיבה לירידה?

שירה נגר: קודם כל בעבר היו כנסים שמופנים רק ליוצאי העדה, היום אין, הם משתלבים בכנס הכללי.

שירה נגר: כן אנחנו עושים פעולות של דבר טלפוני כדי להניע את האנשים להגיע לכנסים ולעניין אותם.

שירה נגר: אני אציין שנדרשת פה מעורבות גם של גורמי החינוך וגם של הרשויות, בין אם זה בציונים שלהם במהלך השנים, ההכנה שלהם לקראת הדבר הזה, תעודת בגרות ופסיכומטרי וכמובן גם העידוד להגעה לכנסים וחשיפת הידע.

דוד יאסו: שירה, לגבי העלייה שאת מדברת של הקצונה, דיברת באחוזים, 60%, אחוזים מדהימים.

דוד יאסו: האם יש מספרים מוחלטים, כמה אנשים יוצאים לקצונה, ושאלה שניה, יש היום יציאה או אי קידום של רבי סרנים לסגני אלופים, מה עושה צה"ל?

דוד יאסו: אני יודע שאחרי תקופה די ארוכה שהם נמצאים בשירות, אנשים מתייאשים.

דוד יאסו: הייתה פעם פעילות כזאת בצה"ל ומה קורה כרגע.

דוד יאסו: אני מדבר על דרגות רבי סרנים וסגני אלופים.

שירה נגר: ב-2014 יצאו מהעדה 64 קצינים, בין אם זה לחימה ותומך לחימה, ב-2017 יצאו 116 קצינים, שגם מי שיוצא, יש אחוז מטורף של הצלחה בקורס שזה למעלה מ-90%, זה כמעט כמו כלל צה"ל.

שירה נגר: לגבי קידום לדרגות בכירות ולקבע מובהק, גם טלל שותפה לנושא הזה, נפגשנו עם ראש מחלקת הסגל.

שירה נגר: כמובן שהפרמטר לקידום הוא גם משהו שלוקח שנים, זאת אומרת הפירמידה מצטמצמת וזה לא שמי שיוצא לקצונה וישר נהיה קצין בכיר אלא באמת צריכים לעבור כמה שנים טובות עד שהוא מגיע לשלב שבו הוא יכול להתקדם.

שירה נגר: גם פה חשוב לציין שהקידום מותנה או מושפע יותר נכון, מכמה פרמטרים, בין אם זה מבחנים אישיותיים, מרכזי הערכה, חוות דעת של מפקדים.

שירה נגר: זה לא שמקדמים מעדה כזו או אחרת חלילה, אבל כן יש פה רגישות ותשומת לב של ראש מחלקת הסגל לעניין הזה ואנחנו כל הזמן עוקבים אחרי המגמות בנדון.

שירה נגר: נושא נוסף שרציתי לענות, אתגר נוסף הוא הגעה ליום ה-100, שזה בעצם תהליך מיון לבנות שבעבר היו לנו פחות מתייצבות מקרב יוצאות העדה, גם היום זה עומד על אזור ה-50% וחשוב לומר שזה משפיע על השיבוץ שלהן בעת גיוסן, לכן גם פה חשוב שיוכוונו מבתי הספר, מהרשויות לטובת ההגעה ליום ה-100, וגם לסיום ההליכים והשאלון.

שירה נגר: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

טלל דולב: אני רוצה להתייחס בשני משפטים.

טלל דולב: פשוט להשלמה, קודם כל אנחנו באמת, גם אנחנו וגם ביחד עם ראש היחידה למיגור הגזענות במשרד המשפטים, בעזרתה של שירה והמפקדת שלה אריאלה והמפקד שלהן רח"ט תומכ"א, סדרה של פגישות שנוגעת למקומם המקצועי של יוצאי אתיופיה בצה"ל.

טלל דולב: דיברנו עם רמ"ח סגל, אנחנו ערכנו מפגש עם קצינים יוצאי אתיופיה, דווקא בדרגות סגן וסרן כדי לבחון מה אפשר לעשות כדי לעודד קידום, אנחנו נמשיך את המפגשים האלה, רמ"ח סגל לוקחת את זה מאוד ברצינות.

טלל דולב: אני לא בטוחה מה זה יעשה לשכבה של היום אבל אנחנו מסתכלים לדורות קדימה.

טלל דולב: ישבנו עם רח"ט תומכ"א בנושא של יום ה-100, גם נציג משרד הביטחון שלא נמצא פה היום וגם משרד החינוך, מינהל חברה ונוער במשרד החינוך וגם שתי העמותות שמפעילות את תכניות הכנה לצה"ל שזה זינוק בעליה, עמותת אלומה ו"אחריי" החליטו להתגייס השנה הזאת והכניסו את ההופעה של בנות ליום המיונים ליום ה-100 כאחד היעדים של התכנית, זה יעד חדש שלא היה קודם, הוא יהיה יעד ל-2019.

טלל דולב: אנחנו גם מסתכלים ביחד עם ממד"א על המבחנים הפסיכומטריים ומה אפשר לעשות כדי לפחות בתקופת המעבר בין המבחנים האלה למבחנים ההם, לסייע לחיילים וחיילות לקבל השמה יותר טובה בתחילת הצבא.

טלל דולב: כל זה בשיתוף פעולה מלא של צה"ל.

טלל דולב: לזכותם.

דנה גובי: אני רוצה להוסיף עוד מילה אחת.

דנה גובי: רק רציתי להגיד שמשרד התרבות, לפחות הפעילות של משרד התרבות, העדה האתיופית בהחלט נלקחת בחשבון ורק רציתי לציין, זה אמנם לא נהנה מהתקציב המיוחד שיוחד לזה, אבל לא נשכח את שני הפסטיבלים שהמשרד תומך בהם, שני הפסטיבלים הגדולים וכן המלגות שניתנות לסטודנטים מהעדה האתיופית.

אברהם נגוסה: זה בסדר, אנחנו מדברים על תכנית שהיא עם תקציב נוסף.

אברהם נגוסה: כמו כל אזרח, כולם נהנים מהתקציב.

דנה גובי: אני הבאתי את זה לקדמת המשרד שלי וייעשה תיקון בנושא.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו סיימנו לשמוע דיווח מהמשרדים שקבענו להיום.

אברהם נגוסה: אני רוצה לפנות כעת לארגונים ולשמוע התייחסות שלהם או של הפעילים או של הרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: אני מתחיל עם דוד אלעזר, מנהל מחלקת מוקד קליטה בעירית רחובות.

דוד אלעזר: שלום לכולם.

דוד אלעזר: תודה רבה כבוד היושב ראש, זה לא מובן מאליו שהקולות שלנו נשמעים כאן כי היו מקרים שאפילו מנעו מאתנו להגיע לכאן לוועדות, אז אני רוצה להודות לחבר הכנסת ד"ר אברהם נגוסה שמאפשר לנו להגיע, אני מדבר על אנשי השטח, ולהגיד כאן את כל מה שאנחנו רואים בשטח.

דוד אלעזר: אני אתייחס לשני נושאים.

דוד אלעזר: אחד זה נושא שילוב מיטבי, התכנית הממשלתית.

דוד אלעזר: גילוי נאות - אני מהתחלה גם אני באופן אישי וגם חבריי בשטח ראינו את התכנית שהיא תכנית לא נכונה.

דוד אלעזר: היא הייתה החלטה פוליטית, היא לא מחוברת לשטח, לא בנו אותה כפי שהיה צריך לבנותה.

דוד אלעזר: כלומר, אף אחד לא ישב איתנו, והנגזרת היא, היום ראינו את חלק מהדיווחים, שחלק מהתקציבים כלל לא מנוצלים.

דוד אלעזר: אני יכול להעיד על המקום שאני מגיע ממנו, מרחובות.

דוד אלעזר: אני גם חבר בוועדת ההיגוי של התכנית.

דוד אלעזר: למיטב ידיעתי היא התכנסה אולי פעם או פעמיים, לא יותר.

דוד אלעזר: אני יכול להעיד על שני גופים שכן - - -

רוברט טיבייב: אני רוצה להבין שזו לא הייתה סתם אמירה.

רוברט טיבייב: מה לא טוב בתכנית?

דוד אלעזר: אני עומד לומר את זה.

דוד אלעזר: תרשה לי בבקשה.

דוד אלעזר: אסור לעשות הכללות.

דוד אלעזר: לא אמרתי שהכל לא טוב, אמרתי מהתחלה שהתכנית לא נבנתה כפי שצריך, כי כשבונים תכנית צריך לשבת גם עם האנשים שיושבים בשטח ולראות את הצרכים של השטח.

דוד אלעזר: כלומר היו תכניות גם בעבר, הייתה תכנית חומש, היו כל מיני תכניות.

דוד אלעזר: ראינו אחרי חמש שנים את תוצאות התכניות האלה.

דוד אלעזר: אני יודע להעיד על משטרת ישראל שעושה עבודה נהדרת, לפחות אצלי ברחובות ואני מאמין שגם במקומות אחרים.

דוד אלעזר: היו שולחנות עגולים יחד עם הקהילה - - -

רוברט טיבייב: תראה איך הם נושמים, לא נשאר פה אויר.

דוד אלעזר: ישבנו ודיברנו ויש תכנית עבודה מסודרת מול הקהילה, יחד עם המשטרה.

דוד אלעזר: יש גם את תכנית "מפתחות" שעובדת די יפה, התכנית של החוגים.

דוד אלעזר: אולי גם ההתחדשות העירונית, אני פחות מעורב שם, אבל מעבר לזה, ישבתי פה שעה וחצי וקצת יותר אפילו, לא דובר על נושא תעסוקה.

דוד אלעזר: חברים - - -

שלומית אבינח: זה לא בדיון הזה.

שלומית אבינח: הגדרנו מלכתחילה את נושא הדיון.

דוד אלעזר: אני מתנצל, לא ידעתי.

דוד אלעזר: אבל הנושא של תעסוקה - - -

אברהם נגוסה: גם דובר על תעסוקה לאקדמאים.

דוד אלעזר: גם לאקדמאים וגם בכלל.

אברהם נגוסה: זה לא להיום.

אברהם נגוסה: בדיון הקודם דווח על ידי משרד העבודה והרווחה שהיה כאן.

אברהם נגוסה: היום זה המשך למשרדים שלא הספיקו לדווח באותו דיון.

אברהם נגוסה: זה לא אומר שלא נקיים שוב דיון.

דוד אלעזר: זו חובה בעניין של התעסוקה, כי בסופו של דבר מה שיכול להוציא ממעגל העוני זה נושא השכלה ותעסוקה.

דוד אלעזר: לנו יש הרבה מה לומר, לאנשי השטח והמקצוע שעובדים ברשויות, בעניין הזה, כי אני חושב שלא היו צריכים מהתחלה להמציא תכניות חדשות.

דוד אלעזר: יש מסגרות שפעלו, יש מסגרות שיודעים את העבודה, היו צריכים להביא תקציבים ולא היה חסר שום דבר אחר חוץ מתקציבים.

דוד אלעזר: אבל היום הביאו מנגנונים חדשים ולטעמנו זה לא מה שהיה צריך להיות.

דוד אלעזר: נושא שני שאני רוצה לדבר עליו, אתה גם מכיר את העניין כבוד היושב ראש, זה קשור לאקדמאים.

דוד אלעזר: כל עניין השילוב המיטבי, מה זה?

דוד אלעזר: רוצים לעזור לקהילה לשפר את מצבה והחבר'ה יגיעו להשכלה ויהיו להם חיים טובים.

דוד אלעזר: מדובר בעובדי מוקד הקליטה שבמשך שנים קלטו את הקהילה, עזרו, עשו עבודת שליחות במשך שנים.

דוד אלעזר: מדובר בקרוב ל-90 עובדים, אקדמאים, ואיך שהוא גם הסיפור של עובדי מוקד הקליטה נכנס לנושא השילוב המיטבי.

דוד אלעזר: מי שמטפל בזה היום זו גברת טלל שיושבת איתנו כאן, בעניין המשך ההעסקה שלהם וקליטתם ברשויות.

דוד אלעזר: ב-2015 שר האוצר יחד עם ההסתדרות, גם ד"ר אברהם נגוסה היה מעורב חזק, הגענו למצב שנעשה לעובדים עוול, במשך שנים הם עבדו כעובדי קבלן והיום הם עובדי הרשות מן המניין.

דוד אלעזר: אבל יש פה עכשיו בלגן, מה הבעיה?

דוד אלעזר: באה התכנית החדשה, שילוב מיטבי, היא מקבלת החלטה בלי להתייעץ עם העובדים.

דוד אלעזר: העובדים לא מוזמנים כאילו הם חפצים, לא שואלים אותם ולא כלום.

דוד אלעזר: ומה הוחלט?

דוד אלעזר: אותם עובדים, מנהלים מקצועיים שיודעים לעבוד כמו שצריך, הם יודעים לנהל תקציב, הם יודעים לנהל צוות - - -

רוברט טיבייב: מה הוחלט?

דוד אלעזר: הוחלט שהחבר'ה האלה, שנמצאים חלקם במעמד של מנהלי מחלקות, כולל אותי, הוחלט להעביר אותם להיות עובדי נוער במקום להעלות אותם, במקום לתת להם – אתם מדברים על שילוב מיטבי – תנו להם אולי להיות מנהלי אגפים, לא.

דוד אלעזר: מעבירים אותם להיות עובדים פשוטים וקולם לא נשמע.

דוד אלעזר: אבל, אתם טועים.

דוד אלעזר: מי שמקבל את ההחלטה הזו טועה ואנחנו נלך עם זה עד הסוף, כלומר השטח עכשיו מתעורר.

דוד אלעזר: אי אפשר, צריך לעצור את זה.

דוד אלעזר: עד מתי?

דוד אלעזר: אז זה לא שילוב מיטבי.

דוד אלעזר: לכן תרשו לי בעניין הזה, כבוד היושב ראש, אני מבקש ממך אם אתה יכול לכנס דיון - - -

אברהם נגוסה: תסביר מה המשמעות מבחינת הדרג, הדרגה, המשכורת.

דוד אלעזר: קודם כל ברגע שאתה מוריד אדם שנמצא במעמד של מנהל מחלקה, אתה מוריד לו את כל הדרגות.

דוד אלעזר: אני מדבר על קרוב ל-90 עובדים.

דוד אלעזר: דבר שני, אמרתי בהתחלה שזו עבודת שליחות.

דוד אלעזר: מי שנפגע זו הקהילה.

דוד אלעזר: ברגע שאתה לוקח את קבוצת העובדים שצברו ניסיון בנושא קליטת יוצאי אתיופיה, אתה מפזר אותם, אותה קהילה שעדיין זקוקה לסיוע של דוברי אמהרית, עובדים שנותנים את השירות הזה, הקהילה נפגעת.

דוד אלעזר: ובזה אני אומר לכם, ההיסטוריה תשפוט אתכם, את כל המעורבים בעניין הזה.

דוד אלעזר: אני מאמין שזה לא יקרה, אבל אם זה יקרה, ההיסטוריה תשפוט אותם.

אברהם נגוסה: נשמע את בני ולאחר מכן טלל תגיב בנושא הזה ונמשיך.

בני פרץ: אדוני היושב ראש, באמת אני אומר לך כל הכבוד על המעקב הזה, על הפרויקט הזה איך הוא מתקדם והכל.

בני פרץ: ואני רוצה להגיד לחבר הכנסת החדש רוברט, אתה יודע בדיוק מה אני אומר.

אברהם נגוסה: חדש-ותיק.

בני פרץ: לא, חדש, הוא החליף את בוז'י.

בני פרץ: אתה יודע שאף פעם לא היו פה - - - אז הוא התחיל להבין אותי.

בני פרץ: אתה זוכר בדיון הקודם אמרתי דברים מסוימים שאני חייב לחזור עליהם עד שיחדרו לראש שלכם.

בני פרץ: באמת, הבעיה נובעת מלידתו של הילד, התווית שמודבקת.

בני פרץ: אם זה בנושא הסוציו אקונומי או המצב המשפחתי או הצבע או הנושא הכלכלי או העדה.

בני פרץ: ואם אתה רוצה לבדוק את זה, אני יכול להגיד לך את זה כהוכחה.

בני פרץ: תסתכל, יש לי ילד קצין בצה"ל, אשתו היא ממוצא אשכנזי אבל שם המשפחה שהם נושאים היא פרץ.

בני פרץ: תעודת זהות של הילדים שלהם מקוטלגים בנושא אחר.

בני פרץ: החתן שלי שהוא ממוצא רוסי- אשכנזי, שהילדים שלי נושאים את שם המשפחה שלו, זה מספר אחר.

בני פרץ: תראה את זה גם בעליה שלנו, מספר 6, תראה בעליה שלך, תראה בעליה שלו.

בני פרץ: אנחנו מקוטלגים מהרגע הראשון.

בני פרץ: לכן אני אומר לך אדוני היושב ראש - - -

אברהם נגוסה: עשו תעודת זהות שונה?

בני פרץ: תעודת הזהות בקיטלוג של המספר, היא שונה.

בני פרץ: תשים לב לזה לכולם, פשוט מקוטלגים עדתית.

בני פרץ: אני יכול להגיד לך את זה.

בני פרץ: גם לא עולים, גם כאלה שנולדים בארץ.

בני פרץ: אני מסתכל על הכל.

בני פרץ: לכן אמרתי לכלתי "כשאת שולחת קורות חיים תשלחי עם שם המשפחה שלך, כי אף אחד לא יודע שהבן שלי מסכן את חייו בצה"ל" בלי אפליה, אנחנו גדלנו בשנות הפנתרים ונגיד את זה גם בחיים שלנו.

בני פרץ: אז רבותי, אדוני היושב ראש, גם דיברנו על נושא התקציבים שמונחים לפרויקטים מסוימים ולא מתקיימים ולקראת סוף השנה הם חוזרים בחזרה והפוך על הפוך.

בני פרץ: וזה נושא שאני רוצה להגיד לך אדוני יושב הראש, צריך לקבוע מראש בחוק פה בכנסת שתקציב בפרויקטים האלה שלא בוצע, יועבר לתקציב השני ויגדל, בלי לשנות אותו אלא פשוט מעבירים.

בני פרץ: אם לא נעשה את זה, הפרויקט הבא לא יתקיים כי יש - - הבירוקרטיה והטיפשות, כי אני אומר שאין ילד טיפש, הבירוקרטיה במדינה והטיפשות של המנהלים.

בני פרץ: עכשיו לגבי שירות המדינה, היא ישבה פה וישבתי ממולה, משירות המדינה, כשהיא מדברת על שילוב בחברות ממשלתיות.

בני פרץ: היו לה קשיים שלא ידעה לעשות ושאלתי אותה "כמה חברי דירקטוריון יש בכלל בכל חברה ממשלתית ממוצא אתיופי, איך את רוצה לדעת מה קורה בחברה" אין אף אחד, ודירקטור לא צריך כל כך הרבה השכלה וידע כלכלי, והיא ישבה במקום שלך, גברת, אני ישבתי פה בדיון הקודם ושאלתי אותה את השאלה הזאת.

בני פרץ: עכשיו היא נעלמה לי ורציתי לשאול אם מאותה ישיבה אחרונה נכנס דירקטור לחברה ממשלתית כדי שהוא יפקח כמה עובדים מתקבלים ואיך.

בני פרץ: בלי זה, כבודו, אני אומר לך, לא נשנה את פני המדינה כעם אחד.

בני פרץ: אמרתי מיליון פעם, יצאנו ממצרים, משה לא קיטלג, כשנתן את מתן תורה לא אמר "זה צוות אשכנז" "זה צוות פולניה" "זה צוות מרוקו" עם ישראל יצא אחד בצבעים שונים והתפזרנו אחר כך.

בני פרץ: זה הכל.

בני פרץ: אי אפשר להמשיך ככה כל פעם, והרבה אני אומר את זה, מ-2016, 2017, 2018, זה חוזר על עצמו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: טלל דולב תתייחסי בבקשה לשאלתו של דוד אלעזר.

טלל דולב: אני חושבת שבאמת קיימנו הרבה מאוד דיונים בנושא בפורומים שונים, אבל אני רוצה כמה הבהרות.

טלל דולב: קודם כל מוקדי הקליטה בכלל, אינם חלק מהתכנית לשילוב יוצאי אתיופיה, כיון שמוקדי הקליטה יועדו במקורם לאוכלוסייה של עולים חדשים והתכנית נועדה ברובה לאוכלוסייה של עולים ותיקים, לכן כל החלק הזה לא נכלל בתכנית ולא נכללו כחלק מהחלטות הממשלה.

טלל דולב: זה דבר ראשון.

טלל דולב: מוקדי הקליטה היו באחריות המשרד העלייה והקליטה שהחליט בגלל החלטת הממשלה ובגלל העובדה שברוב הרשויות יש מספר קטן מאוד של עולים חדשים, לסגור אותם.

טלל דולב: הסיפור שלנו הוא סיפור של קליטת עובדי המוקדים ואני רואה פה חלק מנציגי העובדים ויש עוד הרבה עובדים שעומדים באמת מאחוריהם, ואנחנו מצאנו את עצמנו כמדינת ישראל במצב שבו יש קצת פחות מ-90, 86 עובדים שרובם המכריע עבדו מעל עשר שנים, חמש שנים במערכת.

טלל דולב: העובדים עבדו ברשויות המקומיות, לא כעובדים של רשויות מקומיות, בדרך כלל כעובדים של עמותות או ארגונים אחרים, והכוונה הייתה להבטיח – ושוב, כל המהלך הזה הוא לא חלק מהתכנית הממשלתית – אלא חלק מלהבטיח את הביטחון התעסוקתי והמעמד המקצועי של אותם עובדים.

טלל דולב: יש 26 מוקדי קליטה, למוקדים האלה יש 26 מנהלים, יש עוד 60 עובדים שאינם מנהלים.

טלל דולב: חלק גדול מהם רכזי נוער, רכזי צעירים, רכזי תעסוקה, בכל מוקד יש מזכירה.

טלל דולב: בעניין של משרד ראש הממשלה, בעצם התגייסנו לסייע לאחר שבמהלך של פחות או יותר שנתיים, מ-2015 ועד כשנחתם ההסכם בין האוצר להסתדרות שמבטיח את העסקת העובדים, לסוף 2016 שבו הודיע משרד הקליטה שהוא מסיים את עבודתם של המוקדים, בעצם לא נמצא פתרון לאותם עובדים, לא במסגרת הרשויות המקומיות ולא במסגרת משרדי הממשלה האחרים.

אברהם נגוסה: אולי פה תבהירי, אני מכיר את הנושא מתחילתו, היה הסכם בין האוצר ההסתדרות והשלטון המקומי, כלומר שהם ישתלבו כעובדים מן המניין ברשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: האוצר יעביר כסף למשרד שוויון חברתי והמשרד הזה מצא פתרון זמני.

אברהם נגוסה: תבהירי איך זה הפך עכשיו בתכנית, כי זה לא היה במקור חלק מהתכנית הממשלתית?

טלל דולב: זה עדיין לא חלק מהתכנית הממשלתית.

טלל דולב: חלק מאתנו עושים רק מה שצריך וחלק מאתנו באמת מנסים לחשוב על המכלול.

טלל דולב: אנחנו במטה היישום רואים את עצמנו, בגלל שאנחנו יושבים במשרד ראש הממשלה, ולא משום סיבה אחרת, ככוח שיכול לסייע במשאים ומתנים מורכבים בתיאום בין משרדים, ובדברים כאלה.

טלל דולב: הנושא הזה אינו נופל תחת החלטות הממשלה, הוא אינו תחת התכנית הממשלתית בכלל, אבל אם דיברנו על יעדים של נציבות שירות המדינה ל-50 אקדמאים בשנה, אנחנו מדברים פה אכן על 90 עובדים, רובם המכריע אקדמאים, ואם אנחנו רוצים להבטיח קליטה מוצלחת של יוצאי אתיופיה בתוך המערכות הציבוריות, אני חושבת שזה איזה שהוא אקסטנשן של הניסיון שלנו.

טלל דולב: משרד האוצר לא ידע איך ליישם את ההסכם, הוא חתם עליו.

טלל דולב: משרד האוצר לא יודע להכריח את הרשויות להעסיק עובדים.

טלל דולב: הרשויות המקומיות הם גופים עצמאיים.

טלל דולב: מרכז השלטון המקומי כאן נחלץ לעזרה והציב תנאי שהרשויות תעסקנה את העובדים באופן קבוע כעובדים מן המניין, בתנאי שיובטח להן תקציב ממשלתי מלא של 100% ויועסק בתנאים סטטוטוריים ברשות המקומית.

טלל דולב: תנאים סטטוטוריים לרשויות המקומיות מעבירים שני משרדי ממשלה, משרד הרווחה ומשרד החינוך, גם באמצעות מערכת החינוך הפורמלי וגם באמצעות מחלקות הנוער, החברה וההתנדבות.

טלל דולב: אני חושבת שבאמת העובדים אמרו שהם לא היו שותפים ויכול להיות שהם לא היו שותפים לכל פגישה ולכל דיון, יש לי פרוטוקולים של לפחות חמישה דיונים שנערכו עם העובדים - - -

דוד אלעזר: כשקיבלתם החלטה בוועדת השרים אף אחד לא הוזמן.

טלל דולב: זה נכון.

טלל דולב: שבהם גם דנו בכל הסוגיות ובכל המגבלות של הדברים וגם באמת בבחירה של העובדים להיקלט תחת הגג של יחידות הנוער החברה והקהילה של מינהל חברה ונוער ברשויות המקומיות.

קריאה: יש לי הערה.

טלל דולב: רגע.

אברהם נגוסה: רגע.

אברהם נגוסה: היא באמצע.

אברהם נגוסה: אני אתן לך.

קריאה: - - - פרוטוקול אחד לא קיבלנו אפילו.

אברהם נגוסה: היא תסיים ואחר כך תגיב.

אברהם נגוסה: שיהיה ברור דבר אחד, אני רוצה שתתייחסי לטענה של פגיעה בזכויות ובתנאי העסקתם.

טלל דולב: אוקיי.

טלל דולב: קודם כל, כל דבר באמת תלוי בכיוון שממנו מסתכלים עליו וגם תלוי במי מסתכל.

טלל דולב: האוצר מוכן לתקצב עד 90 תקנים ברשויות המקומיות במסגרת היחידות לנוער, חברה והתנדבות.

טלל דולב: אם אנחנו מדברים על מרבית העובדים, אלה שאינם מנהלים, 60 עובדים, העובדים האלה חד משמעית זוכים להטבה גם בתנאי השכר וגם בדירוג, וגם חלקם בהגדרת התפקיד.

טלל דולב: למשל כל ה- - -

אברהם נגוסה: אז מנהלי האגפים יישארו כמנהלי אגפים?

טלל דולב: קודם כל גם היום הם לא מנהלי אגפים, הם מנהלי מחלקות.

טלל דולב: זה אחד.

טלל דולב: אז כולם זוכים להטבה, כל קצת יותר מ-60 העובדים שאינם מנהלים, זוכים להטבה גם בשכר, גם בדירוג ולא נפגעים כהוא זה מבחינת מעמדם המקצועי, להיפך, כל קבוצת המזכירות תזכה גם להכשרה בתחום של מינהל חברה ונוער, הן יוכרו כעובדות נוער, הן יהיו מנהלות פרויקטים ויש כאן קידום לקבוצה של כ-25 מזכירות.

טלל דולב: עוד פעם, אנחנו מדברים על 60 עובדים.

טלל דולב: יש סוגיה שעולה ביחס למנהלי המוקדים.

טלל דולב: מנהלי המוקדים, ואני חושבת שכל החבורה המכובדת שיושבת כאן, קודם כל אני מורידה בפניכם את הכובע, בעיני הצלחתם להשיג הישג שהוא חסר תקדים במדינת ישראל, אמרתי וחזרתי ואמרתי את זה הרבה פעמים בישיבות, עוד לא קיבלתי אף פעם טלפון ממשרד האוצר ששואל אותי "מתי את מביאה את החלטת הממשלה שבה אנחנו מבטיחים לשלם כסף".

טלל דולב: אם מישהו קיבל מאגף תקציבים כזאת שיחת טלפון, שיקום.

דוד אלעזר: וזה בזכות ולא בחסד.

טלל דולב: וזה בהחלט בזכות.

טלל דולב: השילוב בתוך יחידות המינהל של מינהל חברה ונוער הוא לא פשוט ולפיכך קבענו תהליך שיש בו שני שלבים.

טלל דולב: גם זה היה לאחר, לא יודעת אם היוועצות, אבל החלפת דעות איתכם שישבתם סביב השולחן, אני לא יודעת אם יש לפגישה הזאת פרוטוקול כי אני לא אחראית עליה, וקבענו תהליך עם שני שלבים.

טלל דולב: התהליך הראשון שבו העובדים כולם נקלטים בדירוג ובדרגה, כדי להבטיח את התקציב לרשויות המקומיות.

טלל דולב: אני חוזרת ואומרת, המצב הוא כזה שאם עד ה-1 לינואר העובדים לא ייקלטו כעובדים ביחידות מינהל חברה ונוער ברשויות המקומיות, הרשויות המקומיות לא תקבלנה תקציב עבור העובדים.

טלל דולב: אני חושבת שלעובדים יש גם זכויות עובדים ברשויות והם יוכלו לתבוע את הרשויות, אבל אנחנו מדברים על 90 עובדים שהם בסכנה שלא יועבר עבורם תקציב מה-1 לינואר.

טלל דולב: השלב השני, ביקשנו מכל רשות לכנס ועדה שכוללת את מנכ"ל הרשות, מנהל יחידת הנוער ומנהל מוקד הקליטה כדי להחליט על מתווה המעבר ההדרגתי של עובדי המוקדים ל- - -הנוער.

דוד אלעזר: לא להחליט.

דוד אלעזר: נתתם לו כבר מה הוא צריך לעשות.

דוד אלעזר: זה לא שנתתם לו אפשרות.

טלל דולב: לא.

דוד אלעזר: יש לי את המסמך.

טלל דולב: גם לי יש את המסמך.

דוד אלעזר: יש את המסמך.

דוד אלעזר: כתוב מה הוא צריך לעשות.

טלל דולב: לא, לא כתוב מה הוא צריך לעשות.

טלל דולב: גם לי יש את המסמך ואנחנו יכולים להקריא ממנו חלקים.

טלל דולב: לכן אנחנו רואים את מנהלי המוקדים, עוד פעם, מי שמנהל את המהלך זה מינהל חברה ונוער, הם לא נמצאים פה היום לענות.

טלל דולב: בנוסף, כל חמשת מנהלי - - -

קריאה: סוג של בריחה.

טלל דולב: כל חמשת מנהלי המוקדים שיושבים פה וגם אחרים גם בשיחות אישיות איתי, גם בשיחות עם מנהל מינהל חברה ונוער, מר איתן טימן, אנחנו מבטיחים, הבטחנו לאותם מנהלים, אלה שהם מנהלי מחלקות – רובם אינם מנהלי מחלקות – שהם יישארו במעמד מנהל מחלקה לאחר הפעלת התכנית ברשות.

טלל דולב: אני מוכרחה להגיד שאני לא מבינה, אני מבינה את החששות, אני חושבת שעשיתם מאבק מדהים, אני חושבת שהשגתם הישג מדהים, אני חושבת שעשיתם הרבה למען העובדים שלכם ואני חושבת שאי אפשר לקחת מכם את כל ה-15 שנה שעבדתם למען הקהילה.

טלל דולב: כואב לי שאתם פגועים וכועסים, אבל אני חושבת שאנחנו עושים ואני מקווה שביחד נמשיך להוביל את הדבר שהוא הכי טוב בשביל העובדים שלכם, ובשביל גם לשמור על המעמד שלכם.

אברהם נגוסה: תשמעו.

אברהם נגוסה: זה לא הנושא לדיון שלנו היום.

אברהם נגוסה: אבל חשוב לי לשמוע את הארגונים ולכן העלית את הנושא, לא עצרתי אותך כיוון שאתם צודקים.

אברהם נגוסה: אני גם מכיר את הנושא והייתה לי שיחה טלפונית עם טלל בעניין הזה.

אברהם נגוסה: אני מציע שנקבע פגישה, טלל תוביל את העניין, נקיים פגישה עם אותו אחראי במשרד החינוך ואתם ואת ואני נשב ביחד לא כדיון בוועדה בשלב ראשוני, נשב ביחד ונבין את הטענות.

אברהם נגוסה: אם נפתור את זה, מה טוב.

אברהם נגוסה: אם לא, נקיים דיון מיוחד בנושא.

קריאה: אבל באיזה - - - המסמכים נשלחים לרשויות - - -

אברהם נגוסה: אני התרתי את הצגת הנושא הזה למרות שזה לא נושא הדיון.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים פגישה, ואם לא יימצא פתרון נביא את זה לוועדה.

אברהם נגוסה: רוני אקלה הפרויקט הלאומי בבקשה בקיצור.

רוני אקלה: תודה אדוני היושב ראש.

רוני אקלה: אני אקצר משום שנושא החינוך לא עלה אז לא אתייחס לנושא החינוך ואתייחס לכמה דברים שהם חיוניים לדעתי לדיון.

רוני אקלה: היות שאנחנו נמצאים בשנה השלישית של הדרך החדשה, ושמעתי את הסקירה של משרדי הממשלה, הייתי מבקש שתיעשה הערכה ומדידה חיצונית לכל התכניות שמתקיימות כרגע, כדי שנדע באמת האם התכניות אפקטיביות ונותנות מענה לקהילה.

רוני אקלה: צריך לעשות את זה.

רוני אקלה: אני יודע שיש הרבה דיונים שמתקיימים ברמת הרשות, לגבי עולי אתיופיה.

רוני אקלה: אבל הבעיות עדיין קיימות ולא פוחתות.

רוני אקלה: דבר שני, לגבי משרד התרבות, שמעתי שלפני שלוש שנים גם בדיון שהיה פה, שהולכים להקים יחידה או מרכז מורשת.

רוני אקלה: לצערי הרב היום אנחנו בשנה שלישית, אנחנו לא רואים אותו והוא לא קיים.

רוני אקלה: כל הזמן יוצא מכרז עבור מנכ"ל מורשת יהדות אתיופיה, זה לא מתקיים ואנחנו מפספסים ממש את האנשים החשובים לתיעוד.

רוני אקלה: אנחנו לא נשיג את האנשים האלה מחר ולכן חבל שזה לא נעשה עד היום.

רוני אקלה: אני מבקש שתעשו מאמץ עילאי על מנת לקדם את הנושא.

רוני אקלה: לעניין צה"ל, היות שאני מכיר, גם בפעם קודמת נתנו התייחסות, דוד שאל שאלה ששאלנו לפני עשר שנים, השאלה חוזרת על עצמה.

רוני אקלה: בני הקהילה הם עד רב סרן.

רוני אקלה: זה אומר שאחרי רב סרן אנחנו רואים, במילואים יש פה ושם סגני אלופים.

רוני אקלה: אבל מדוע בני הקהילה לא יכולים להיות סגני אלופים בקבע?

שירה נגר: יש לנו שלושה סגני אלופים - - -

רוני אקלה: תאמיני לי אני מכיר אותם אחד-אחד וגם אנחנו דחפנו את זה, אבל יש הרבה מאוד רבי סרנים ורב סרן זה הסף.

רוני אקלה: אנחנו אומרים שהרמטכ"ל הבא יהיה אתיופי, זה חלום.

רוני אקלה: לכן אני אומר, בואו תחשבו בצורה אחרת לגמרי.

רוני אקלה: יש אפשרות - - -

רוברט טיבייב: אנחנו בחנוכה, חלומות מתגשמים.

רוני אקלה: כן.

רוני אקלה: זה ייקח זמן.

רוני אקלה: 2,500 שנה התפללנו להגיע, זה לקח הרבה זמן אבל הגשמנו את זה.

רוני אקלה: גם כזה דבר שלא יקרה 2,500 שנה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני רואה שדן - - - הלך.

אברהם נגוסה: יצחק הילדסהיימר הדובר האחרון בבקשה.

יצחק הילדסהיימר: תודה אדוני היושב ראש.

יצחק הילדסהיימר: אני מופיע לעתים קרובות בישיבות של ועדת העלייה כעיתונאי, כתב העם היהודי והעליה.

יצחק הילדסהיימר: היום במיוחד באתי כצאצא של הרב עזריאל הילדסהיימר, היושב ראש יודע מי הוא, שלפני 150 שנה פסק שיוצאי אתיופיה, אלה ששייכים לפחות לבית ישראל הם יהודים, אבל הוא גם יצא בקול קריאה ליהודי העולם לסייע בכל צורה ליהודי אתיופיה.

יצחק הילדסהיימר: לכן אני רוצה לשאול שתי שאלות.

יצחק הילדסהיימר: אני מבין שמותר לי רק לשאול שאלות ולא להציע הצעות.

יצחק הילדסהיימר: האם לא נכון יהיה שאותם משרדים הממונים על ביצוע התכנית שלא מבצעים אותה, ימנו דווקא – למרות שלא היה רצוי מלכתחילה – אם היו דווקא יוצאי אתיופיה, שיהיה ממונה על ביצוע התכנית כי אין שום ספק שיוצא אתיופיה יהיה יותר חשוב לו ויותר מעוניין לבצע את התכנית.

יצחק הילדסהיימר: זו שאלה אחת.

יצחק הילדסהיימר: שאלה שניה האם לא נכון יהיה שמשרדי ממשלה שלא מנצלים את התקציב שלהם למטרה של ביצוע התכנית יקוצץ להם אותו סכום או לפחות חצי מהסכום מהתקציב הכולל שלהם.

יצחק הילדסהיימר: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: דוד יאסו אתה רוצה להגיד משהו?

אברהם נגוסה: לא.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: הקדשנו יותר משעתיים וחצי לדיון כי מאוד חשוב לנו להבין בדיוק אם התכנית מיושמת, מה הקשיים ומה צריך לעשות.

אברהם נגוסה: לכן נמשיך להקדיש זמן לנושא גם בקרוב כמובן.

אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מברך את כל משרדי הממשלה והמשרד המתכלל, הצוות המתכלל ומבצע המעקב, בעשיה.

אברהם נגוסה: אם השגנו את המטרה או לא, ימים יגידו.

אברהם נגוסה: אבל עצם העניין של הפעילויות הקיימות היום, בשטח, זה הישג וגם עצם הקביעה ואישור התכניות והתקציבים זה הישג.

אברהם נגוסה: שיתוף הפעולה עם בני הקהילה הוא קריטי וחשוב ולכן אני קורא לכל משרדי הממשלה לשתף פעולה עם הקהילה.

אברהם נגוסה: היום הקהילה היא לא רק הבעיה היא גם חלק מהפתרון של הבעיה.

אברהם נגוסה: יש לנו היום נכס חשוב של מוכשרים אקדמאים שחונכו בארץ ורק יכולים להיות נכס לכל העשייה.

אבי מספין: - - - בכל ועדה וועדה אני חושב שצריך לבדוק את נציגי הציבור האם הם יכולים לעמוד בקריטריונים, שיכולים לתת מענה נכון לקהילה או לא.

אבי מספין: כמו שראינו בשבוע שעבר שנציג ציבור הגיע לפה והתחיל לספר סיפורי סבתא.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: אנחנו לא סיימנו, אנחנו בתהליך, אנחנו ננקה את כל הדברים האלה ונחזק את שיתוף הפעולה, אמיתית מקצועית, עניינית, עם יותר מעורבות של בני הקהילה לעשייה.

אברהם נגוסה: הדבר השני, אני רוצה לסכם.

אברהם נגוסה: ההתרשמות שלי בכל העניין הזה הוא מחוסר השתתפות של הקהילה.

אברהם נגוסה: זה נובע מחוסר שיווק התכניות לכן אני מבקש ממשרדי הממשלה וכל הגורמים לשווק את התכנית.

אברהם נגוסה: הקהילה תדע.

אברהם נגוסה: חברי הקהילה ידעו שהתכנית קיימת ברשויות המקומיות ובמשרדי הממשלה, שיהיה שיתוף פעולה וגם ניצול של התכניות האלה.

אברהם נגוסה: כמובן למל"ג שלא נמצאים כאן.

אברהם נגוסה: נכתוב להם.

אברהם נגוסה: חשוב לעשות עידוד סגל אקדמי מתוך הקהילה.

אברהם נגוסה: לעודד ולדחוף אותם שיהיו גם מרצים מהקהילה.

אברהם נגוסה: בנוגע למשרד התרבות, אתם מתחת לכל ביקורת, אני לא יודע מה לומר לכם.

אברהם נגוסה: אתם פוגעים בקהילה.

אברהם נגוסה: יש תקציב שאושר, יש תכנית שאתם הגשתם אותה והיא אושרה, הייתי בוועדת השרים.

אברהם נגוסה: לא רק שלא קיימתם את זה, גם מי שמפסיד הם הקהילה, והכסף חוזר לאוצר.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתעבירי ואני אשלח מכתב לשרה.

אברהם נגוסה: או שתרימו ידיים "אנחנו לא רוצים או לא יכולים" תיקחו את התכנית ותעבירו את הכסף למשרד אחר שיבצע.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתעשו את זה, אם לא – אתם פוגעים בקהילה.

אברהם נגוסה: דבר נוסף, שמענו ממשרד השיכון שעובדים לפי התכנית אבל יש קשיים בגלל העלאת הבנקים את הריבית של המשכנתא הנוספת.

אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה תפנה למפקחת על הבנקים.

אברהם נגוסה: אנחנו נדרוש שלא יעשו את הדברים האלה, שהם צריכים להתחשב, לא בגלל שהם מקבלים פה, המדינה נותנת להם להגדיל את הריבית במיוחד, הם צריכים ללכת לפי הריבית הנהוגה במשק.

אברהם נגוסה: עוד דבר שאני רוצה להתייחס בעניין צוות היישום.

אברהם נגוסה: חשוב מאוד שתציגו לנו תקציבים מפורטים שנדע בדיוק, שיהיה לנו מפורט.

טלל דולב: לפי פעולה.

אברהם נגוסה: נכון.

טלל דולב: יש באקסל.

טלל דולב: נעביר לכם.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל.

טלל דולב: עוד פעם, 2018 זה אמצע שנה.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: אבל אנחנו רוצים פירוט.

טלל דולב: אין שום בעיה.

טלל דולב: יש לנו ניצול תקציב לפי פעולה.

אברהם נגוסה: משרד הבריאות, חשוב מאוד שנקיים דיון מיוחד בנושא של קופת חולים וההסברה לקהילה.

אברהם נגוסה: נקיים גם דיון ברשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: היום סיימנו לשמוע את משרדי הממשלה ובשלב הבא נרצה לשמוע את הרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: בדיון הבא נעדכן אתכם.

אברהם נגוסה: עוד דבר לנושא שעלה על עובדי מוקדי הקליטה, אני אקיים מפגש ביחד איתכם ועם טלל ומנהל האגף במשרד החינוך שמטפל בתכנית.

אברהם נגוסה: נשב ונפתור את העניין ברמה המקצועית.

אברהם נגוסה: אם לא נצליח, נקיים דיון מיוחד בנושא.

רוברט טיבייב: אני מבקש לומר משפט.

רוברט טיבייב: היה לי כבוד להשתתף בישיבה של היום.

רוברט טיבייב: זה באמת מאוד חשוב.

רוברט טיבייב: להיות מול משטרת ישראל ולא לחפש את רישיון הנהיגה, זה גם משהו חדש.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מודה לכל נציגי המשרדים שדיווחו, לנציגי הארגונים.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.