הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 159, 2018-12-30 14:20

ישראל אייכלר: נתחיל את הדיון עם הפונים.

ישראל אייכלר: יש לנו פה את פתחון לב, גבריאל וקנין.

ישראל אייכלר: אתה כבר היית אצלנו.

ישראל אייכלר: בוא ספר לנו.

גבריאל וקנין: קודם כל אני רוצה להגיד תודה שמביאים אותנו לפה כל שנה.

גבריאל וקנין: כבר כמה שנים אני מגיע ומדברים על אותו נושא.

ישראל אייכלר: אתה מתפלל ששנה הבאה כבר לא יצטרכו.

גבריאל וקנין: כן, ולכן הייתי מאוד רוצה להגיד קודם כל, פתחון לב מחלקת אלפי סלי מזון מדי חודש כל השנה, משהו כמו קרוב ל-100,000 סלי מזון לשנה בעלות של 250-300 שקל לסל, ומקבלת שקלים בודדים.

גבריאל וקנין: העלינו בפני הוועדה שני נושאים חשובים: אחד, האם יהיה או אפשרי להעביר לזה סעיף תקציבי כדי שלא נבוא לפה כל הזמן ונתחנן לאיזשהו תקציב, לשאריות שיתחלקו בין העמותות?

גבריאל וקנין: דבר שני זה גם בצורת החישוב של סלי המזון שלא לוקחת בחשבון אלפי מוצרים שמחולקים אבל הם לא נלקחים בחשבון, כאילו לא חילקנו, כמו כל הדברים שלא גובים בגינם חשבונית.

ישראל אייכלר: היה שיפור השנה?

גבריאל וקנין: לא היה שום שיפור.

ישראל אייכלר: רגע, אני אזכיר לך.

ישראל אייכלר: עבר חוק שאדם שתורם מזון - - -

גבריאל וקנין: חוק המזון.

ישראל אייכלר: כן, שהוא לא נושא באחריות למה - - - .

ישראל אייכלר: זה לא עזר לכם?

גבריאל וקנין: לא, כי אם עכשיו חקלאים מביאים לנו תוצרת חקלאית כל השנה, הם לא נספרים.

גבריאל וקנין: רק 20% נספר לטובת סלי מזון או התקציב שמקבלים.

ישראל אייכלר: תסביר לי.

ישראל אייכלר: אם מביא לך עכשיו משאית של ירקות - - -

גבריאל וקנין: קיבלתי משאית של ירקות נגיד בשווי של 100,000 שקל.

גבריאל וקנין: רק 20% לטובת התקציב נספר כאילו חילקתי רק 20%, 20,000 שקל למרות שחילקתי 100,000 שקל.

ישראל אייכלר: למה?

גבריאל וקנין: כי זה התקנון.

יוסף ויטמן: זה לא תקנון, זו החלטה.

יוסף ויטמן: הייתה החלטה.

יוסף ויטמן: רואה חשבון חיצוני מטעם משרד הרווחה, זה סטאז'ר שהוא החליט 20%, אז 20%.

ישראל אייכלר: חנן יכול לשנות את זה ברגע אם הוא ירצה.

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת?

ישראל אייכלר: מי קובע דבר כזה ש-20%?

ישראל אייכלר: אם חילקתם 100,000, אז זה 100,000.

יוסף ויטמן: אם אין תעודת משלוח הוא חייב להוציא חשבונית.

יוסף ויטמן: החוק מחייב אותו.

ישראל אייכלר: החוק החדש לא עזר לו בעניין הזה?

יוסף ויטמן: זה עזר אולי מבחינת תנאי תברואה וכאלה דברים אבל לא מבחינת התחשיב.

יוסף ויטמן: אנחנו אמורים לחלק לכל משפחה שווי סל בין 150 שקל ל-200 שקל, אז הבאתי לו סל שכולו השגתי מחקלאים.

יוסף ויטמן: כדי שהוא יוכר ב-150 שקל אני צריך להביא פי חמש כי מכירים רק ב-20% משווי הסל האמיתי כי לא קיבלתי בגינו חשבונית.

ישראל אייכלר: וזו החלטה מנהלית שאפשר לשנותה, אתה אומר.

יוסף ויטמן: זו החלטה שלא כתובה בשום מקום.

יוסף ויטמן: לא ישבה ועדת תמיכות להחליט את זה.

יוסף ויטמן: איזה רואה חשבון חיצוני פעם החליט את זה ואף אחד לא רוצה לגעת, לשנות, כי אף פעם לא התכנסה איזו ועדה שקיבלה החלטה ברורה בנושא.

ישראל אייכלר: טוב, אז הוועדה שלנו תמליץ לשר הרווחה או למנכ"ל כן לעשות את זה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין גם לפרוטוקול את הפעילות של המנכ"ל של משרד הרווחה.

ישראל אייכלר: היה לנו עכשיו מקרה שאני לא אפרט אותו כמובן, מאוד הומני, והמנכ"ל עצמו נכנס לעניין והוא סייע לחמישה חוסים שלא הייתה להם שום אפשרות, חמש משפחות שיש להם ילדים חוסים.

ישראל אייכלר: אני אומר את זה לצורך הפרוטוקול ואני מבקש להעביר לו את התודה שלנו.

קשת כהן: אדוני, אפשר משפט אחד רק על הנושא הזה של הזיכוי?

קשת כהן: רק הבהרה על הנושא של הזיכוי.

קשת כהן: יש אפשרות לחקלאים לקבל בתנאים מאוד מסוימים, חקלאים עצמם יכולים לקבל איזשהו זיכוי אבל הוא מאוד מותנה ומוגבל.

קשת כהן: הם מדברים על הזיכוי של העמותות.

קשת כהן: אם הפנייה היא לבדיקת העניין הזה, ראוי להרחיב אותה שיבדקו אותה הלאה, גם את האפשרות להרחיב את ההטבה לחקלאים - - -

ישראל אייכלר: שיהיה להם כדאי לתת.

שפרה שחר: שתהיה להם הטבה כמו כל תורם.

ישראל אייכלר: אני לא מכיר את זה אבל נדמה לי שהם מקבלים 30% מ-30%, נכון?

שפרה שחר: אז למה שלא יקבלו כמו כל תורם, את ה-45% מתוך ה-100%?

גבריאל וקנין: הם לא רוצים להוציא חשבונית.

גבריאל וקנין: זה לא משתלם להם.

ישראל אייכלר: למה לא משתלם להם?

ישראל אייכלר: הם יכולים לקבל החזר מס של 30%.

גבריאל וקנין: הם צריכים לשלם מע"מ - - -

ישראל אייכלר: תראו רבותיי, אנחנו לא יכולים לחדש חוקים חדשים אבל אם יש דברים מקבילים שנותנים פטור ממע"מ לדבר כזה, אני יכול לבקש גם לחקלאים, אבל אם אין, אין.

ישראל אייכלר: חנן לא יוכל לתת לי אישורים לפטור ממע"מ.

ישראל אייכלר: מה עוד?

גבריאל וקנין: עד היום אין סעיף תקציבי, שזה אומר שהכסף שהולך לעמותות שמחלקות הוא איזשהו משהו לא בתקציב, ככה אני מבין, שהוא מתחלק לפי כמות העמותות - - -.

גבריאל וקנין: אם היה סעיף תקציבי, כי אנחנו מגישים למשרד החינוך כי אנחנו מסייעים גם לנוער בסיכון, אז יש סעיף תקציבי שאומר, אנחנו מקצים לכם מיליארד שקל או מיליון שקל או 10 מיליון שקל ובזה אתם חיים, אבל אין סעיף תקציבי, אז כל הזמן הסכום משתנה ואנחנו לא משנים את הסל לפי הסעיף התקציבי.

גבריאל וקנין: אם פעם חילקנו 200 שקל, הם יכלו לקבל פעם 2 שקלים לסל, פעם 3 שקלים סל או פעם 4 שקלים וכן הלאה, וגם זה לא קבוע בחוק, אז בכלל.

ישראל אייכלר: בסדר, אז את זה דיברנו כבר שנה שעברה ומשרד הרווחה באמת רצה שיהיה סעיף תקציבי והאוצר אמר שייקחו את זה מתוך המשרד.

ישראל אייכלר: בסוף הסתדרו וזה היה בצורה מאוד לא מכובדת.

ישראל אייכלר: אני לא רוצה לחזור על זה הפעם השנה שיצטרכו פה לריב, האוצר והרווחה על ה-18 מיליון.

ישראל אייכלר: אני רוצה עכשיו להתחיל, שעוד לפני הבחירות גם כחלון וגם חיים כץ יגיעו להסדר כדי שהעניים לא יפסידו מהבחירות.

ישראל אייכלר: הממשלה עובדת ופועלת.

ישראל אייכלר: חנן, נכון הממשלה פועלת עד הבחירות?

חנן פריצקי: לגמרי.

חנן פריצקי: כולם עובדים.

יוסף גרוס: שזה יהיה בהקדם.

ישראל אייכלר: לכן התכנסנו היום.

ישראל אייכלר: בן ציון פרישמן, מה אתה רצית להגיד?

בן ציון פרישמן: אני רוצה להעלות פה נושא אחר, שזה ועדת העיזבונות של משרד המשפטים.

בן ציון פרישמן: מגישים כבר בקשות בינואר 2018.

בן ציון פרישמן: זה נכנס לתקציב של 2019.

בן ציון פרישמן: בדצמבר משיבים.

בן ציון פרישמן: קרוב ל-95% נפסלים.

בן ציון פרישמן: רובם ככולם נפסלים על פסילות טכניות וזה עוד לאחר תכנון תקציב, תכנון ביצוע.

בן ציון פרישמן: אני חושב שזה משהו - - -

ישראל אייכלר: מי זה המשרד הזה?

שפרה שחר: משרד המשפטים.

ישראל אייכלר: חבל שלא הזמנו מישהו ממשרד המשפטים.

שפרה שחר: זה ועדת העיזבונות, זה אקס-טריטוריה.

שפרה שחר: כאחת שכן קיבלה כספים מוועדת העיזבונות, בגלל שאני חסה גם על בריאותי כשליחת ציבור, אז אני כבר הפסקתי לקבל מוועדת העיזבונות כי בריאות הנפש שלי והבריאות שלי חשובה יותר מהכספים שמגיעים ממנה, מעט מדי, מאוחר מדי.

בן ציון פרישמן: רוב הבקשות הם דברים מאוד נצרכים, מאוד חיוניים.

ישראל אייכלר: מי בעל הבית, שרת המשפטים?

יוסף ויטמן: במשרד המשפטים יש ועדה ציבורית שממונה על ידי שרת המשפטים, שופטת בדימוס, שמשתנה אחת לכמה שנים השופטת.

יוסף ויטמן: ההקשר שלה אולי כי במשרד הרווחה פיזי, אותה מנהלת שאחראית על עיזבונות אחראית גם על מזון, אז פה אולי ההקשר, אז זה אנשים אחרים לגמרי.

ישראל אייכלר: מי זאת המנהלת?

יוסף ויטמן: יוכי אילוז.

ישראל אייכלר: למה היא לא פה?

ישראל אייכלר: אז אתם תייצגו אותה.

חנן פריצקי: בפן התקציבי.

ישראל אייכלר: הבנתי.

ישראל אייכלר: אנחנו ניגש ישר אליך, חנן פריצקי, מנהל אגף תכנון לתקצוב וכלכלה.

ישראל אייכלר: אתם בשעתו עשיתם שיטת תלושים שבאה להחליף את ה-40 מיליון שקל או כמה שהיה לפני זה לתמיכות לעמותות.

ישראל אייכלר: אני רוצה אם יש לכם נתונים כמה זה הצליח, כמה אנשים קיבלו וכמה זה היטיב.

ישראל אייכלר: הרי עשיתם פיילוט.

חנן פריצקי: א, נכון.

חנן פריצקי: לא הבאתי את הנתונים.

חנן פריצקי: היה מחקר מאוד מקיף שבדק את העניין הזה.

חנן פריצקי: שביעות הרצון מהמהלך, אפילו אנחנו לא חשבנו שזה יהיה כל כך מוצלח.

חנן פריצקי: אין לי את הנתונים פה, אני חייב להגיד.

חנן פריצקי: אנחנו החלטנו להמשיך לגבי ההצלחות ולגבי הסקר.

חנן פריצקי: לא התכוננתי לפה, באתי לדבר על הפן התקציבי.

חנן פריצקי: אנחנו כרגע ממשיכים את המיזם עד יולי 2019.

קשת כהן: באותו היקף או בהגדלה?

חנן פריצקי: באותו היקף.

ישראל אייכלר: ומי הם הזכיינים?

חנן פריצקי: כרגע מי שזכה במכרז זה אשל ירושלים.

חנן פריצקי: מטעם המשרד הוא מנהל את הפרויקט.

ישראל אייכלר: למה לא נותנים את זה לכולם?

ישראל אייכלר: למה זה לא פתוח לכולם?

חנן פריצקי: המכרז פתוח לכולם.

ישראל אייכלר: למה רק אחד זוכה?

ישראל אייכלר: למה לא יהיו אלפי זוכים?

חנן פריצקי: א, אנחנו מדברים כרגע על פיילוט של 10,000 משפחות.

חנן פריצקי: לקחת 10,000 משפחות ולפצל אותם בין מספר זכיינים, לא חשבנו שזה נכון.

ישראל אייכלר: למה רק 10,000?

שפרה שחר: יש חצי מיליון ילדים רעבים בארץ.

חנן פריצקי: זה נכון.

קשת כהן: והוכיחו שזה מצליח.

ישראל אייכלר: אני שואל מעיקרא דדינא פירכא.

ישראל אייכלר: מי זה קבע שאפשר לקחת כספי ציבור שחולקו לעמותות ונעשה את זה מכרז רק לעמותה אחת, רק ל-10,000 אנשים?

ישראל אייכלר: אם היה פה עניין של צדק, אז יש פגיעה בצדק הבסיסי ביותר.

חנן פריצקי: אז אני אסביר.

חנן פריצקי: אשל ירושלים מבחינתנו הוא ספק שירות לכל דבר ועניין.

חנן פריצקי: זה לא שנתנו לאשל ירושלים ולא נתנו לגורם אחר.

חנן פריצקי: אשל ירושלים מבחינתנו הוא זרוע ארוכה שאנחנו הגדרנו איזה רשויות יהיו, איזה משפחות יהיו ומבחינתנו הוא ספק ביצוע שזכה במכרז.

חנן פריצקי: כמו שהיה אשל ירושלים, היה יכול להיות מישהו אחר.

חנן פריצקי: זה לא שנתנו את הכסף הזה לאשל ירושלים ולא נתנו לעמותות אחרות.

חנן פריצקי: יש לנו מבחנים אחרים שאנחנו מחלקים אותם בין עמותות כאלה או אחרות ומבחינתנו אשל ירושלים הוא זכיין שזכה בפיילוט המזון וכרגע את פיילוט המזון אנחנו ממשיכים עד יולי 2019 עם 10,000 משפחות.

חנן פריצקי: אנחנו מודעים לכך שיש הרבה יותר משפחות שזכאיות והיו יכולות להיכנס באופן מעשי לטובת הפרויקט הזה, ואני מזכיר לכם שאנחנו מוגבלים בתקציב שיש לנו.

ישראל אייכלר: כמה זה התקציב?

חנן פריצקי: מדובר על 20 מיליון שקל שלנו ו-20 מיליון של הספק.

חנן פריצקי: זה סיפור של מצ'ינג.

ישראל אייכלר: מאיפה הספק לוקח את ה-20 מיליון?

חנן פריצקי: הספק מביא תרומות משל עצמו פחות או יותר באותו שווי שאנחנו נותנים, ואנחנו מגיעים לכ-40 מיליון שקל.

חנן פריצקי: זה חלק מהתנאים של המכרז, וחלק מהזכייה שלו במכרז היה שהוא צריך להביא 50% מצ'ינג.

חנן פריצקי: אנחנו מדברים על היקף של 40 מיליון שקל לשנה ל-10,000 משפחות.

חנן פריצקי: אנחנו כרגע נמצאים בפרויקט הזה עד יולי 2019.

חנן פריצקי: אתם מדברים על הרחבה.

חנן פריצקי: אנחנו לא משוכנעים בכלל שהחל מיולי 2019 אנחנו נצליח להמשיך את המיזם הזה ואף להרחיב אותו כי הכול תלוי במגבלות התקציב, והכסף הזה נלקח מן הגורן ומן היקב גם בשנתיים האחרונות.

חנן פריצקי: אנחנו לא משוכנעים שהשנה יהיה לנו את המקורות להעמיד את ה-20 מיליון שקל, פעם אחת.

חנן פריצקי: פעם שנייה, גם לא להרחיב.

ישראל אייכלר: אבל את ה-20 מיליון שקל האלה לקחתם מסל התמיכות, מסלי המזון.

חנן פריצקי: לא.

חנן פריצקי: 20 מיליון שקל זה היה כסף בנוסף לסלי התמיכות.

חנן פריצקי: אנחנו בעצם מדברים על שלושה פרויקטים מרכזיים שיש: פעם אחת, זה המיזם הזה, מיזם מזון, 10,000 משפחות, כ-20 מיליון שקל.

חנן פריצקי: פעם שנייה, אנחנו מדברים על קמחא דפסחא וחג נוסף שזה מבחן תמיכות, שזה סדרי 17 מיליון שקל היה בשנתיים האחרונות.

ישראל אייכלר: אבל זה היה רק בנדבות מהאוצר, זה לא היה מהתקציב.

חנן פריצקי: רגע, עוד שנייה.

חנן פריצקי: הדבר השלישי שאנחנו מדברים עליו זה מה שמכונה אצלנו מבחן משולב.

חנן פריצקי: המבחן המשולב זה סלים שמתחלקים בעצם לשניים: סלים שניתנים לכל השנה ותמיכה בעמותות גג שהן אחראיות על הסדרה של עמותות מזון, וזה יש לנו 6 מיליון שקל.

חנן פריצקי: אני חוזר עוד פעם: יש לנו 6 מיליון שקל למבחן המשולב, יש לנו 17 מיליון שקל לקמחא דפסחא וחג נוסף, ויש לנו 20 מיליון שקל למיזם מזון.

חנן פריצקי: זה מה שיצא בשנת 2018 ואמרתי שעד יולי 2019 מיזם המזון עדיין בתוקף.

חנן פריצקי: כל מה שאמרתי אינו נמצא בבסיס התקציב.

ישראל אייכלר: כולל מיזם המזון?

חנן פריצקי: כולל מיזם המזון.

ישראל אייכלר: גם זה האוצר יצטרך לנדב?

חנן פריצקי: גם את זה.

חנן פריצקי: כשאתה מדבר על נדבות, אני לא קורא לזה נדבות.

ישראל אייכלר: נדבה זה נקרא שהאוצר מוסיף מעבר לתקציב של משרד הרווחה.

חנן פריצקי: הבנתי לחלוטין מה שאתה אומר ואני קצת מתייחס לזה אחרת, אבל אני אומר, כל הדברים האלה הם מעל התקציב הבסיסי של משרד הרווחה.

חנן פריצקי: במשרד הרווחה יש 1.3 מיליון שקל, תקנה שנקראת תקנת קמחא דפסחא שאנחנו יודעים, שהיא מהווה פחות או יותר עשירית אם לא פחות מהתקציב שבסופו של יום הולך לטובת חג ראשון וחג שני וכמובן שזה לא הדבר שפותר את כל הבעיות בתחום הסדרת המזון.

חנן פריצקי: אתה זימנת אותנו לכאן מהרגע להרגע וזה בסדר גמור רגע לפני שהכנסת מתפזרת, אבל בדרך כלל ברבעון הראשון של השנה אנחנו מתחילים לקיים מגעים עם משרד האוצר על נושא קמחא דפסחא.

חנן פריצקי: בדרך כלל אנחנו מגיעים עם התערבותכם, עם עזרתכם, עם עזרה של אחרים, להסדרים לגבי קמחא דפסחא וחג ראשון.

חנן פריצקי: אני מתאר לעצמי שככה יקרה גם השנה, אבל מכיוון ששנת התקציב עדיין אפילו לא נפתחה, נפתחת באופן רשמי רק לקראת סוף השבוע - - -

ישראל אייכלר: אבל איך זה יקרה הפעם?

ישראל אייכלר: אני פשוט מודאג בגלל שאנחנו יוצאים למערכת בחירות.

חנן פריצקי: הסיבה לדאגה קיימת, אני מסכים איתך לחלוטין.

ישראל אייכלר: אם זה היה הולך מקצועית בין משרד למשרד לא הייתי צריך להיות בעניין, הייתי יכול ללכת לעשות פריימריז, אבל עכשיו כשאנחנו יוצאים וזה לא בתקציב שלכם, אז אני צריך להיות מאוד מודאג.

חנן פריצקי: אני חייב להגיד שגם אני מודאג.

חנן פריצקי: אני מודאג גם בגלל הסיפור הזה ואני מודאג בכלל כי אנחנו הולכים לקראת רבעון לא פשוט מבחינה תקציבית.

חנן פריצקי: אמנם הדבר היה היתרון היחידי שתקציב 2019 אושר כבר בכנסת, אז לפחות יש לנו תקציב.

חנן פריצקי: יחד עם זה בעיות שונות יש עם כל זה שהכנסת מתפזרת, שנצטרך למצוא להן פתרונות וזה אחד מהן.

חנן פריצקי: סיפורי עודפים למיניהם, סיפורי העברות תקציב למיניהם, אבל אני אומר, מבחינה זאת זו עוד בעיה בשרשרת הבעיות.

חנן פריצקי: אם אתה חושב שבאתי להרגיע אותך, אז התשובה היא כנראה לא כל כך, אבל אני מבטיח דבר אחד, שאנחנו נפעל על מנת שלפחות מה שהיה שנה קודמת, אנחנו נצליח לגרום לכך שיקרה לפחות גם השנה.

ישראל אייכלר: איך אתם עושים את זה?

ישראל אייכלר: אני רוצה לעזור לכם פשוט.

חנן פריצקי: אנחנו מנהלים מגעים עם משרד האוצר כל הזמן.

חנן פריצקי: הוא נמצא לשמאלי.

ישראל אייכלר: זה שיושב לשמאלך זה לא משרד הרווחה?

חנן פריצקי: זה משרד האוצר בכבודו ובעצמו.

ישראל אייכלר: אתה היית שנה שעברה גם?

נתנאל אשרי: שנה שעברה כן.

ישראל אייכלר: אז הנה, תעשה מה שעשית שנה שעברה.

חנן פריצקי: אנחנו מנהלים את המגעים באופן שוטף, אנחנו לא נפרדים, ובקטע הזה אני מקווה שנצליח למצוא ולתת בשורה כמו שעשינו בשנים קודמות.

ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע עכשיו את נתנאל אשרי, כי מה שהוא אמר זה כתיבת הצ'ק.

ישראל אייכלר: אני רוצה את החתימה שלך.

נתנאל אשרי: דבר ראשון אני סומך את ידיי על כל מה שחנן אמר.

נתנאל אשרי: זה באמת נכון ובאמת הרחבנו מאוד מאוד את התקציבים בשיתוף עם המשרד בשנה האחרונה לכל נושא הביטחון התזונתי.

נתנאל אשרי: אני חושב שזה חסר תקדים.

ישראל אייכלר: כמה זה הכול ביחד?

נתנאל אשרי: 43, סדר גודל.

חנן פריצקי: זה הגיע כמעט ל-50 מיליון.

ישראל אייכלר: אני רוצה לצורך הפרוטוקול שתדעו שלפני חמש שנים זה גם היה 40.

קריאה: אדוני היושב-ראש, אתה כל הזמן חוזר לזה ובצדק.

קריאה: זו שנה חריגה שזה היוצא מן הכלל שלא מעיד על הכלל.

ישראל אייכלר: לא משנה אבל אנחנו צריכים להתקדם, לא לסגת.

ישראל אייכלר: אפשר לצפות שזה יהיה מסודר למרות הבחירות?

נתנאל אשרי: אפשר לצפות.

נתנאל אשרי: בשלב הזה אני לא יודע להבטיח הבטחות גדולות.

ישראל אייכלר: לא גדולות, רק מה שהיה.

נתנאל אשרי: אין לי כרגע כיסוי מאחורי, שנת התקציב עוד לא התחילה.

נתנאל אשרי: גם חנן יודע לספר לך ששנת התקציב 2019 היא סופר-בעייתית ויש הרבה פלאטים וגזירות שהמשרדים נאלצים לעמוד בהם.

ישראל אייכלר: אני לא רוצה שזה יידרס בגלגלי הבחירות.

ישראל אייכלר: אני אומר לכם גלויות, בחירות זה דבר פוליטי.

ישראל אייכלר: העבודה שלכם זו עבודת קודש.

ישראל אייכלר: לא יתכן שבגלל הבחירות עבודת הקודש שלכם תישחק.

נתנאל אשרי: ההבטחה היחידה שאני יודע לתת בשלב הזה זה שזה יונח על השולחן ונדון בזה כמו בכל שנה, מבחינתי.

נתנאל אשרי: להגיד מעכשיו אם נצליח למצוא לזה כסף וכמה, אני לא יודע להגיד, זה עוד מוקדם.

יוסף ויטמן: יש משהו מאוד חשוב לנו כנציגי העמותות.

יוסף ויטמן: שנה שעברה קיבלנו את האישורים.

יוסף ויטמן: אנחנו מדברים לפי חגים יהודיים.

יוסף ויטמן: על חג פסח קיבלנו אחרי חג שבועות מה הסכום שאושר.

יוסף ויטמן: עכשיו תבין, אני הולך לחלק לפני פסח.

יוסף ויטמן: אני צריך לדעת אם יש לי מכם 100,000 שקל או 200,000 או 50,000.

יוסף ויטמן: בהתאם לזה אני יכול לחלק, אז אנחנו מבקשים שתעשו את כל המאמצים שבינואר, תחילת שנה יפורסם מבחני התמיכה, נוכל להגיש ועד פסח יהיו לנו תשובות.

שפרה שחר: זו שנה מעוברת ברוך השם.

שפרה שחר: יש לכם עוד אדר.

יוסף ויטמן: אתה אומר לי בסוף שנה, כאילו תדע אחורה.

יוסף ויטמן: איך אנחנו ננהל תקציב ככה?

יוסף ויטמן: אתה איש תקציבים, אז אתה מבין שאותנו זה מגביל.

ישראל אייכלר: יש לי שאלה נוספת.

ישראל אייכלר: מי מוסמך לשנות את הגזירה של ה-20% מהתרומות, אתה או מישהו אחר?

חנן פריצקי: אני חייב להגיד שלדעתי זה קטע משפטי וקטע ששייך למבחני התמיכות ככל שאני מבין את הסוגיה שעלתה פה, אבל צריכים לבדוק את זה פנימית בקטע המקצועי.

ישראל אייכלר: אני רוצה לפנות אליו כי מה שהוא אמר, שזו החלטה של רואה חשבון אחד.

ישראל אייכלר: אני רוצה שיבוא רואה חשבון שני.

חנן פריצקי: אני סבור שזה חלק ממבחני התמיכות.

חנן פריצקי: אני מציע להעביר פנייה למשרד.

ישראל אייכלר: למי במשרד, למנכ"ל?

חנן פריצקי: למנכ"ל.

ישראל אייכלר: אז נפנה למנכ"ל שיבטלו את הדבר הזה כי לא הגיוני.

ישראל אייכלר: אם אדם תרם משאית פירות או ירקות, אז כל המשאית צריכה להיות בחישוב שחילקו את זה, ואם צריך איזה בסיס חוקי לזה, אני רוצה להסתמך על החוק שהכיר בחלוקה הזאת, ובשנה האחרונה בכנסת לגבי הבריאות, שזה יחולק גם לגבי זה.

גבריאל וקנין: אני גם רוצה להסב את תשומת הלב של הוועדה שבביטחון התזונתי המשרד עושה מצ'ינג.

גבריאל וקנין: על כל שקל הוא מקבל שקל.

גבריאל וקנין: בקמחא דפסחא על כל שקל הוא מקבל 10 שקלים, זאת אומרת הקמחא זה מנגנון הרבה יותר יעיל עבור מקבלי הסיוע.

ישראל אייכלר: אשמח לקבל את המחקר שאמרת ואני ארצה להתמודד גם עם השאלה שהוא שואל, כי יכול להיות שאתם צריכים לעשות גם איתם מצ'ינג.

חנן פריצקי: אני אעביר לוועדה את המחקר.

חנן פריצקי: המחקר מאוד מעניין.

ישראל אייכלר: כי התלושים זה דבר מאוד חשוב אבל אני חושב שהפגישה הזאת היא גם חשובה וצריך לשלב את אותם תנאים לכאן ולכאן, אחרת יש פה איזה אי-צדק ל-10,000 האלה לעומת עשרות אלפים שהם מטפלים.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם, א, שבאתם.

ישראל אייכלר: הישיבה נעולה, תודה רבה.

ישראל אייכלר: חג פסח כשר ושמח.