ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 293, 2018-12-31 08:45

אבי דיכטר: בוקר טוב לכולם.

אבי דיכטר: רבותיי, אנחנו עוסקים בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, בכל הנושא של אבטחה ימית שדנו בו כבר בסדרה של דיונים.

אבי דיכטר: אני מודה שאמרתי ליועץ המשפטי עידו, שהוא האיש האופטימי בצוות, תראה, אין לנו מה לעשות דיונים אם אנחנו לא באמת מתרשמים שאפשר לסיים את זה ולאשר את זה.

אבי דיכטר: ועידו אמר לי: אני אופטימי.

אבי דיכטר: אז אני אף פעם לא הולך נגד אנשים אופטימיים.

אבי דיכטר: והוא אמר לי שיש הסכמות.

אבי דיכטר: אגב, כבר אמרתי פה בהזדמנויות קודמות, כשיש הסכמות בין כל המשתתפים הוועדה מודאגת.

אבי דיכטר: אבל אני מקווה מאוד שבאמת ההסכמות תהיינה בכיוון הנכון לתכלית ראויה, כי אני באמת ובתמים חושב שאם אנחנו לא מסיימים את הסוגיה הזו היום או בזמן הקרוב, אנחנו דוחים את הסיפור לדעתי לקראת החגים.

אבי דיכטר: זאת אומרת, לא לקראת עיד אל-אדחה, שזה במאי, אלא לקראת חגי תשרי.

אבי דיכטר: אני חושב שלא טוב לנו – לא לכנסת, לא למשרדים השונים, לא לגופים שכפופים למשרדים השונים, לא לגורמים פרטיים – לא טוב שהנושא הזה יידחה בתשעה חודשים.

אבי דיכטר: אבל זו התחלת הדיון.

אבי דיכטר: תמיד טוב להתחיל דיון בצורה אופטימית.

אבי דיכטר: מר אופטימי, בבקשה.

עידו בן יצחק: קודם כול כמה דברים לגבי הסעיפים שסיכמנו בדיונים הקודמים.

אבי דיכטר: הכפלנו את הנוכחות במאה אחוז, ביתרון עצום.

עידו בן יצחק: הסעיפים שמתקנים את סעיפים 4 ו-5 לחוק הקיים.

עידו בן יצחק: אני מבהיר, הנוסח כפי שהוועדה אישרה אומר בעצם שבכל הליך המינוי של ממונה הביטחון בנמלים, בחברות הנמל, להבדיל מגופי האנרגיה, נציג צה"ל לא יהיה חלק מהליך המינוי, לא באישור השהות ולא בהוספת תנאים נוספים להשכלתו.

עידו בן יצחק: קיבלתי הערה מחנ"י, אני מקבל אותה שהנוסח לא מספיק חד בעניין הזה, יש פה דברים שצריך לסדר.

עידו בן יצחק: אבל הרעיון המרכזי הוא שהמעורבות של נציג צה"ל במינוי ממונה הביטחון היא רק לגבי גופי האנרגיה, לא לגבי חברות הנמל.

עידו בן יצחק: זה דבר אחד.

עידו בן יצחק: דבר שני, סעיף 6 שמתקן את סעיף 10, דנו בו ממושכות בדיון הקודם לגבי מעורבות הרגולטורים בהנחיות המקצועיות שנותן נציג צה"ל.

עידו בן יצחק: אני מבין שמשרד הביטחון הסכים שהנוסח הוא כפי שהיה בנוסח שהונח בפניכם גם בדיון הקודם, שההנחיות שלו יינתנו – תלוי לפי הגופים – לאחר התייעצות עם מנהל רשות הגז הטבעי או עם ממונה על ענייני נפט או עם מנהל רשות הספנות והנמלים, כל זה לפי החלוקה לגופים השונים.

עידו בן יצחק: עוד דבר, מדובר רק בהנחיות של צה"ל.

עידו בן יצחק: הנחיות של הקצינים המוסמכים מטעם משטרה, שב"כ, רשות הסייבר, ממשיכים להינתן כרגיל כפי שניתנו בכל השנים האחרונות ללא חובת התייעצות.

עידו בן יצחק: דבר נוסף שתיקנו בעקבות הדיון הקודם בסעיף 7, שמתקן את סעיף 10א, עניינו זהות הגורם שבפניו נעשה עיון חוזר, ביקשה המשטרה להחליף את ראש אגף המבצעים בראש אגף השיטור.

עידו בן יצחק: אבל אני מבין שיש מחשבות נוספות במשטרה בעניין הזה.

יחיאל אמסלם: זה יהיה או מבצעים או שיטור.

אורטל בלילתי: אנחנו פשוט חוששים מהשלב הבא שבו יעבירו עוד פעם את חטיבת האבטחה מאגף השיטור לאגף המבצעים.

אורטל בלילתי: כיום יש שני אגפים במשטרה: אגף המבצעים שעליו ממונה הסמפכ"ל, ואגף השיטור שעליו ממונה מפקד בדרגת ניצב.

אורטל בלילתי: היום חטיבת האבטחה שאמונה על כל הנושא של הנחיות מקצועיות נמצאת תחת אגף השיטור, ואם היא תעבור למבצעים אז נצטרך בעצם לתקן שוב את החוק.

אורטל בלילתי: לכן אמרנו שאולי עדיף לכתוב "מבצעים או שיטור".

יערה למברגר: האמת שבדרך כלל בחוק אנחנו לא אוהבים לכתוב שם שהוא ספציפי מדיי.

יערה למברגר: אולי אפשר באמת שאם יש שינוי ארגוני מסוים במשטרה, בארגון, זה לא צריך להביא לתיקון חקיקה בשלוש קריאות, אז אולי אפשר לכתוב את המהות.

יחיאל אמסלם: נכון.

אבי דיכטר: ואז מה היית מציעה שייכתב, יערה?

עידו בן יצחק: ראש אגף במשטרת ישראל שממונה על תחום האבטחה.

יערה למברגר: האבטחה, כן.

יערה למברגר: לכתוב את האמירה המהותית שלנו, ולא את שם התפקיד.

ענת ברקו: או לתת את ההגדרה.

אבי דיכטר: ראש אגף זה ניצב.

אבי דיכטר: ראש האגף הממונה על - - -

יחיאל אמסלם: חטיבת האבטחה.

אבי דיכטר: מאה אחוז.

אבי דיכטר: לא חשוב איפה היא תהיה.

אבי דיכטר: תודה, יערה, הערה נכונה מאוד.

ענת ברקו: צריך לציין גם את הדרגה?

אבי דיכטר: לא, ראש אגף.

אורטל בלילתי: ברגע שאומרים ראש אגף זה מקביל לניצב.

רועי הראל: ראיתי פעם שראש אגף הוא תת-ניצב, אז ראש אגף.

יחיאל אמסלם: הפוך.

אורטל בלילתי: ראש אגף הוא ניצב.

רועי הראל: חכה, חכה, יש קיצוצים.

ענת ברקו: לא שותים לכם תקנים כרגע, זה לא הדיון.

רועי הראל: כרגע הוא אמר.

עידו בן יצחק: עד כאן סעיפים שנדונו בדיון הקודם.

עידו בן יצחק: אני מתחיל עכשיו עם סעיפים שטרם דנו בהם.

עידו בן יצחק: נתחיל בסעיף 9 שמתקן את סעיף 14, אני אקרא ואסביר.

אבי דיכטר: אני רוצה לטובת כולם, הקראנו עד?

עידו בן יצחק: הקראנו עד סעיף 8.

אבי דיכטר: מסעיף 1 ועד סעיף 8 הקראנו.

עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: האם למישהו יש הערות למה שכבר הוקרא מסעיף 1 עד סעיף 8?

אבי דיכטר: פעם ראשונה, פעם שנייה, נמכר.

אורי לייטר: סליחה, רגע.

אורי לייטר: בוקר טוב.

אורי לייטר: לגבי התיקונים שעידו דיבר עליהם.

אורי לייטר: לא ראינו את הנוסח המתוקן בהתייחס לכשירות.

עידו בן יצחק: כמו שאמרתי, אחדד את זה בנוסח ככה שזה יהיה ברור.

עידו בן יצחק: כל הליכי המינוי לגביכם הם ללא נציג צה"ל.

אורי לייטר: אם פשוט נוכל לראות את הנוסח.

עידו בן יצחק: כשיסתיים הדיון אשלח נוסח מעודכן.

אבי דיכטר: ניסוח מהותי מסכמים כאן, ניסוח – לא רוצה לומר לא מהותי, כי כל דבר הוא מהותי – אבל ניסוח - -

יחיאל אמסלם: טכני.

אבי דיכטר: - - טקסטואלי של מילים, זה לא הפורום.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אפשר, אני מניח שלכל אחד פה תהיה אמירה לגבי אות כאן ומילה, אבל זה לא ניסוח מהותי.

אבי דיכטר: רצית?

ערן יוסף: לחדד את המהות.

ערן יוסף: ההסכמה של משרד הביטחון להסדר של התייעצות בעצם נשענת על ההמלצה של היושב-ראש מהדיון הקודם, שאמרה: צה"ל הוא גוף מיוחד, הוא גוף צבאי יחיד שמנחה לפי חוק הסדרת הביטחון, ולכן אנחנו מייצרים את המנגנון של התייעצות.

ערן יוסף: מן הסתם זה לא חל על שאר הגופים שחוק הסדרת הביטחון חל עליהם.

אבי דיכטר: אני חושב שכולנו הבנו גם בפעם הקודמת את הבעיה של הנחיה של צה"ל.

אבי דיכטר: אין לזה תקדים.

אבי דיכטר: אני לא מכיר לזה תקדים, למעט בזמן חירום, אבל אז זאת לא הנחיה, אז זה ביצוע או פיקוד אם תרצה.

אבי דיכטר: אני חושב שההסכמה הזו היא טובה.

אבי דיכטר: ההסכמה שהגעתם אליה היא טובה – לא רוצה לומר בוגרת, כי כולנו בוגרים – אבל היא באמת לתכלית ראויה.

אבי דיכטר: אני חושב שהיא גם עוזרת להתקדם בהצעה הזו.

אבי דיכטר: בבקשה, עידו.

עידו בן יצחק: אני אקרא את סעיף 9 שמתקן את סעיף 14, בעמ' 5.

עידו בן יצחק: כאן מדובר בסמכות החתימה על תעודת המינוי של מאבטח, שבעצם כל הקצינים המוסמכים חותמים עליה.

עידו בן יצחק: לא מדובר בקביעת תנאי השירות, אלא רק באקט עצמו של החתימה.

אבי דיכטר: רישיון אבטחה, לצורך העניין.

עידו בן יצחק: בערך.

עידו בן יצחק: זה לא רישיון אבטחה לשמש כמאבטח בכל מקום, אלא להיות - - -

אבי דיכטר: רישיון אבטחה לגוף הספציפי.

עידו בן יצחק: כן, לגוף הספציפי.

עידו בן יצחק: סעיף 18 עוסק בסמכות של השר לביטחון פנים.

ענת ברקו: יש לי שאלה, עידו.

ענת ברקו: כשאנחנו מדברים על רישיון אבטחה הוא רק ספציפי לעניין הזה?

עידו בן יצחק: כן.

ענת ברקו: למה?

עידו בן יצחק: כי בזה עוסק החוק.

עידו בן יצחק: החוק שאותו אנחנו מתקנים עוסק באבטחתם של גופים מסוימים שבהם נדרשת הנחיה של אותם גופי ביטחון כדי להבטיח את הביטחון בהם.

עידו בן יצחק: מאבטחים באופן כללי מוסדרים בחקיקה אחרת.

ענת ברקו: אבל אם אנחנו יכולים לא לצמצם מבחינה תעסוקתית את האנשים שיעסקו בתחום הזה – ואתה יודע מה הגישה שלי, שהרבה פעמים מגיעים גם אנשים מהצבא או חיילים משוחררים או כל מיני אנשים לתפקידים כאלה, אני לא רוצה לצמצם אותם מבחינה תעסוקתית.

ענת ברקו: אני רוצה לדעת שאם הם קיבלו את רישיון האבטחה אנחנו לא נצמצם אותם רק לזה.

ענת ברקו: למה לצמצם?

עידו בן יצחק: סליחה, אבל החוק כפי שאנחנו דנים בו כרגע לא עוסק בתנאי הכשירות למאבטחים.

עידו בן יצחק: החוק עוסק בהסמכת הצבא להנחות את הגופים בנושאים של אבטחה ימית.

עידו בן יצחק: מה שהסעיף הזה עושה בסך הכול, הוא אומר: כל התנאים של מינוי מאבטח שאנחנו כרגע לא נוגעים בהם נשארים, אבל בגופים האלה, באותם גופים שיש להם מתקנים בים, חברות הגז והנמלים, על תעודת המינוי של המאבטח יחתום גם הנציג של חיל הים.

עידו בן יצחק: למעשה זה סעיף די טכני.

עידו בן יצחק: ההסדרה של עצם מה תנאי הכשירות של מאבטח היא לא חלק מהשירות.

ענת ברקו: לא תנאי השירות.

ענת ברקו: זו תעודה שמסמיכה אותו, נכון?

ענת ברקו: מבחינה מקצועית.

עידו בן יצחק: כן, זאת תעודת מינוי.

ענת ברקו: זאת תעודת המקצוע שלו.

עידו בן יצחק: כן.

ענת ברקו: אני אומרת את זה כי יש לי גם חוק שמדבר על מקבילה אזרחית למקצוע צבאי שאתה מכיר היטב.

ענת ברקו: אני אומרת שבאופן כללי אני רוצה לדעת שאפשר לקחת את תעודת המקצוע הזו ובעוד חמש שנים ללכת למקום אחר.

ענת ברקו: אם הוא לוקח את תעודת המקצוע הוא לא מתחיל להוכיח מה ההכשרה המקצועית שלו.

ענת ברקו: כי הלוא כדי להביא אותו למקום הזה הוא יצטרך לעבור הכשרה מקצועית והסמכות והשתלמויות, אז למה לי לצמצם את זה?

ענת ברקו: אני יכולה באיזשהו אופן להשאיר את זה פתוח יותר פשוט בהיבטים האלה.

יונתן קודיש: ברשותך, אסביר.

יונתן קודיש: מדובר פה לא בתעודת מקצוע.

יונתן קודיש: זאת אומרת, לאותו מאבטח יש תעודת מקצוע ביד.

יונתן קודיש: אנחנו חיל הים רק רוצים לחתום על התעודה שלו כשהוא בא לעבוד במתקן ימי.

יונתן קודיש: כשהוא הולך לעבוד במקום אחר – זה כתב מינוי לעצם הפעולה הספציפית שהוא הולך לעשות.

ענת ברקו: למעלה יהיה כתוב כתב מינוי או תעודת מקצוע?

אורטל בלילתי: תעודת מקצוע.

יונתן קודיש: זאת לא תעודת מקצוע.

ענת ברקו: מה יהיה כתוב על התעודה?

ענת ברקו: כתב מינוי?

ענת ברקו: יש לזה הגדרה מאוד ברורה.

יונתן קודיש: כתוב על זה תעודת מאבטח.

ענת ברקו: כתוב תעודת מאבטח, אז למה לנו לצמצם את זה?

ש.פ.: אפשר רק להגיד?

ש.פ.: התעודה הזאת מעניקה סמכויות לפי חוק.

עידו בן יצחק: אבל זה לא המקצוע של מאבטח, זה באמת המינוי ל - - -

ענת ברקו: אבל יש הסמכה לתחום הימי.

רועי הראל: חברת הכנסת ברקו, ההסמכה - - -

יחיאל אמסלם: אני אסביר, ברשותך.

אבי דיכטר: יחיאל.

יחיאל אמסלם: מאבטח מקבל את הסמכות שלו רק אחרי שהוא כשיר מהרבה מאוד בחינות, גם התבחינים שהוא נבדק - -

ענת ברקו: ברור.

יחיאל אמסלם: - - וגם העמידה בתבחינים אחר כך לאורך זמן, כשירות לאורך זמן.

יחיאל אמסלם: היא צריכה להיות גם בפן הימי, כי אם הוא בא לאבטח במתקן שיש לו היבט של אבטחה ימית הוא חייב להיות מוכשר גם בעניין הזה.

יחיאל אמסלם: הם חותמים על עצם עניין המוכנות והכשירות שלו לאבטח עכשיו אבטחה ימית, כמו שזה קורה גם בקרקע, כמו ששב"כ עושה את זה בטיפול בכל מיני נושאים.

ענת ברקו: - - - השתלמות עוברים על זה?

ענת ברקו: על זה אני מדברת.

אבי דיכטר: ענת, קחי רגע מקבילה הכי מוכרת ורלוונטית לכולנו, רישיון נהיגה.

ענת ברקו: ברור.

אבי דיכטר: אתה מקבל רישיון נהיגה, זאת אומרת שאתה רשאי לנהוג.

יחיאל אמסלם: בדיוק.

אבי דיכטר: אבל כדי לדעת על מה אתה רשאי לנהוג אתה כבר נובר בתוך התעודה ומסתכל האם יש לך ב', ג' או – כבר לא זוכר איך זה נקרא היום.

יערה למברגר: A, B, C, D.

אבי דיכטר: אותו דבר כאן.

אבי דיכטר: אתה מקבל תעודת מאבטח, אבל בתעודת המאבטח הספציפית כתוב שעל-פי הממליץ, במקרה הזה חיל הים אחד הממליצים, תעמידו תעודת מאבטח לסוגיה הימית.

אבי דיכטר: זה לא במים, אלא סוגיה ימית זה למשל גם במים.

אבי דיכטר: אני משוכנע שכל מי שרוצה לקלוט מאבטח הוא מסתכל ורואה איפה היית מאבטח, אם היית מאבטח בתחום מסוים.

אבי דיכטר: אם היית צוללן מאבטח זה לא מכשיר אותך להיות מאבטח מטוסים, ולכן אתה כבר נכנס לגופו של עניין.

אבי דיכטר: אני לא בטוח שהחוק הזה מתאים לנו.

אבי דיכטר: אין מאבטח אוניברסלי.

ענת ברקו: ברור.

ענת ברקו: אבל אם היית מאבטח בהקשר הימי אז ברור שיש השתלמויות מיוחדות, מיומנויות מיוחדות, אז הייתי רוצה שהדבר הזה יילקח בחשבון ברגע שמישהו מסיים תפקיד, עובר תפקיד, נמצא באיזושהי קטגוריה אחרת.

יחיאל אמסלם: הוא נלקח בחשבון.

יחיאל אמסלם: גם ביבשה יש רמות מאבטחים שונות, אין דין מאבטח בקניון או במוסדות חינוך כדין מאבטח בשדה תעופה.

אורטל בלילתי: וזה מעוגן בתעודה.

ענת ברקו: בסדר, גדלתי בגופי הביטחון, אני מבינה את זה.

ענת ברקו: אני רק שואלת אתכם, כמו שיש לכם את הסימון שלכם - -

יחיאל אמסלם: בוודאי, יש מערכות.

ענת ברקו: - - בתחום הימי, הוא מקבל איזושהי אינדיקציה מקצועית שהולכת איתו.

ענת ברקו: זאת השאלה.

יחיאל אמסלם: כן, בעניין הימי.

יחיאל אמסלם: אבל זה לא אומר שבאופן אוטומטי הוא יוכל לעבוד שוב במתקן ימי, אלא אם כן הוא יעמוד ברמת הכשירות הנדרשת על-ידי חיל הים.

ענת ברקו: זה א'-ב', זה בייסיק, אנחנו לא מדברים על רמת כשירות.

יחיאל אמסלם: אז אני לא מצליח להבין מה הבעיה.

ענת ברקו: השאלה שלי היא - -

יחיאל אמסלם: מהי?

ענת ברקו: - - על הסמכה מקצועית.

ענת ברקו: אם אתה מוסמך כרופא פנימי אתה מוסמך כרופא פנימי לכל מקום אחר.

ענת ברקו: האם פה כשהוא מוסמך כמאבטח ימי הוא לוקח את ההסמכה הזאת, וגם אם הוא לא עובד באותה עבודה הוא יוכל להגיד: אני מאבטח ימי, יש לי תעודת מקצוע, אני הולך איתה.

יחיאל אמסלם: בוודאי.

יחיאל אמסלם: כן.

ענת ברקו: חיל הים מאשר את זה?

ענת ברקו: זה העניין?

אבי דיכטר: כן, אבל אי-אפשר לכתוב את זה.

אבי דיכטר: את לא יכולה לכתוב שהתפקיד הזה יאפשר לו להתקבל - - -

אורטל בלילתי: גם אם הוא יעבוד בנמל חיפה הוא יוכל ללכת עם התעודה ולהציג אותה בנמל אשדוד.

ענת ברקו: זה מה שאני רוצה לדעת.

אבי דיכטר: בסדר, אבל אנחנו לא מפרטים בחוק - - -

ענת ברקו: השאלה אם החוק לא מצמצם את זה.

אבי דיכטר: אני חושב שקיבלת תשובה בדיוק למה ששאלת.

רועי הראל: לא, החוק מדבר על המנב"ט, לא על מאבטח, על ממונה הביטחון, על האחראי על הביטחון.

קריאות: - - -

אבי דיכטר: גם על מאבטח.

ענת ברקו: גם מאבטח.

ענת ברקו: סליחה, אני לא יודעת, אני יודעת שזה גם.

אבי דיכטר: ענת צודקת, זה גם מאבטח.

ענת ברקו: זה גם מאבטח.

אבי דיכטר: אני חושב שזאת הערה חשובה, ולא פחות מזה התשובות שקיבלת, שהתעודה הזו רלוונטית.

ענת ברקו: זה מה שאני רוצה לדעת.

ענת ברקו: עידו, זה בסדר מבחינת החוק?

עידו בן יצחק: כן, בעצם ברגע שהוא מוסמך פה לבצע את הסמכויות לגבי האבטחה הימית, אם הוא הוסמך בנמל חיפה אני לא רואה סיבה שהוא לא יוכל לעשות את אותה פעולה בנמל אשדוד או - - -

ש.פ.: אני חושבת שזה קצת לא מדויק.

ש.פ.: בעיקרון תעודת המינוי מעניקה למאבטח או לקב"ט סמכויות לפי חוק לעשות חיפוש בכניסה וכן הלאה, זה מה שהיא מעניקה.

ש.פ.: אם אתה מקבל תפקיד מסוים במקום מסוים כמובן שהתנאים כדי להיות מאבטח או להיות מנב"ט יכולים להיות רלוונטיים גם אם הוא מחר יתמודד לתפקיד אחר.

ש.פ.: זה בסוף חלק מהרזומה המקצועי שלו.

ש.פ.: אבל תעודת המינוי שממנים מאבטח או מנב"ט היא לטובת התפקיד הספציפי שבו הוא נמצא.

ענת ברקו: אבל, ש., לא דיברתי על תעודת המינוי, בגלל זה עשיתי את ההבחנה בין תעודת המקצוע לתעודת המינוי, זה לא חופף.

אורטל בלילתי: חברת הכנסת שואלת, אחרי חמש שנים שהוא עובד בנמל חיפה אם הוא יוכל עם אותה תעודה לגשת ולעבוד בנמל אשדוד.

ש.פ.: לא עם תעודת מינוי.

ש.פ.: את מדברת עם אותם תנאי כשירות, אני מניחה שהם יילקחו בחשבון והם יהיו מאוד רלוונטיים לתפקיד הבא.

ענת ברקו: הוא אומר שיש לו תעודת הסמכה.

אורטל בלילתי: נכון, זאת המקצועיות שלו.

ש.פ.: זה לא כמו רישיון עורך דין שאתה מקבל אותו ואחר כך הולך לעבוד איתו בכל מקום.

יחיאל אמסלם: אני רוצה לדייק.

יחיאל אמסלם: אני מניח שחיל הים, שרק עכשיו נכנס לעניין, יבנה מערכת פנימית שקיימת אצלנו, שכל מאבטח שעבר הכשרה מוסמכת במדינת ישראל קיים בתוכה.

יחיאל אמסלם: ידוע איזה הכשרות הוא עבר, ידוע מתי הוא עבר ריענונים, וזה הרזומה המקצועי שהולך איתו, מעבר לתעודות שהוא מקבל ומציג אותן במתקן.

יחיאל אמסלם: נכון מה שאמרה היועצת המשפטית של שב"כ, תעודת סמכויות היא תלוית מיקום.

יחיאל אמסלם: זאת אומרת, אם הוא עובד בנמל חיפה ועבר לנמל אשדוד הוא צריך לקבל מחדש תעודה של נמל אשדוד.

יחיאל אמסלם: אבל הסמכות - - -

ענת ברקו: לא תעודה מקצועית מחדש.

יחיאל אמסלם: לא.

יחיאל אמסלם: התעודה המקצועית קיימת אצלנו במחשוב וקיימות אצלו התעודות שהוא קיבל בעצם סיום כל הכשרה שלו.

אבי דיכטר: תודה.

אבי דיכטר: כן.

גל סומך: אנחנו חושבים שצריך לדייק כאן את ההגדרה, כי כתב המינוי גם למאבטח וגם לממונה הביטחון אמור על-פי הנוסח המוצע להיחתם על-ידי כל המנחים.

גל סומך: אצלנו בנמל – אני מבקש שירון קליין המנב"ט שלנו ירחיב על זה – יש חלוקה בין מי שעושה פעולות אבטחה ימית ומי שעושה פעולות אבטחה יבשתית.

גל סומך: אין סיבה שצה"ל יחתום על כתב המינוי של מי שנמצא בים.

גל סומך: לא רק זה, לכאורה, אני אומר לכאורה, זה עלול לעמוד בניגוד למה שסוכם לפני כן, ההסמכה של המנב"ט על-ידי הקצין המוסמך בסעיף 4.

גל סומך: בסעיף 4 סוכם שנציג צה"ל לא חותם על המנב"ט - - -

עידו בן יצחק: לא קובע תנאים.

גל סומך: לא קובע את תנאי השירות של המנב"ט, סליחה.

גל סומך: אבל צה"ל אמור לחתום בסוף על כתב המינוי של הקצין המוסמך, אז יכול להיות שלכאורה זה עומד בניגוד לזה.

גל סומך: אני מבקש שירון קליין המנב"ט שלנו ירחיב בנושא הזה, ויכול להיות שפשוט צריך לדייק את הניסוח.

ירון קליין: שלום.

ירון קליין: נמל חיפה זה גוף מרובה מנחים.

ירון קליין: מאבטח יבשתי לא עובר הכשרה ימית, לכן אין שום ערך מוסף שנציג צה"ל יחתום עליו, כי הוא לא עבר הכשרה כזאת.

ירון קליין: עם זאת, מאבטח ימי עובר הכשרה ימית ובמילא נציג צה"ל חותם על זה, לכן אין שום שינוי.

ירון קליין: לא צריך לשנות ממה שקורה היום.

ירון קליין: עוד דבר, בודק ביטחוני בנמל חיפה לא נחתם על-ידי המשטרה, נחתם על-ידי שב"כ, ולכן לכל מקצוע יש את הגוף המנחה שלו שחותם.

ירון קליין: לכן אין ערך מוסף למה שכתוב פה שנציג צה"ל יחתום על מאבטח בנמל חיפה.

ירון קליין: לא רלוונטי, הוא לא עבר הכשרה כזאת, לא בטוח - - -

אבי דיכטר: אשאל אותך שאלה.

אבי דיכטר: תראה, בודק בנמל חיפה, שלכאורה הוא בודק רק ביבשה, עושה את הבדיקה והכול בסדר גמור, אין לו שום נגיעה לים.

אבי דיכטר: אבל כשמגיעה אוניית נוסעים והוא נוסע לאונייה לעשות את הבידוק על האונייה, הרי יש הליך כזה בחלק מהמקרים שאתה עושה את הבידוק על האונייה, הוא עכשיו עושה פעולה בים, לא פעולה ימית, אבל היא פעולה בים, הוא עולה לאונייה.

אבי דיכטר: האם לחיל הים אין שום דבר לומר בנושא הזה?

ירון קליין: הבודקים לא עולים על אוניות.

ירון קליין: הם עולים על אוניית רק כשהן עוגנות בחוף לצורך הביצוע של התהליך הביטחוני, לכן לחיל הים אין שום נגיעה לתהליך הזה.

ירון קליין: זאת הנחיית שב"כ ברורה, כך הייתה וכך תהיה.

ירון קליין: לחיל הים אין שום מעורבות בפעילות הזאת.

אבי דיכטר: אתה רוצה להתייחס, חיל הים?

ירון קליין: אנחנו גם מונחי סייבר, אז לפי הנוסח הזה גם מערך הסייבר אמור לחתום על כתב המינוי של המאבטחים.

עידו בן יצחק: הוא חותם גם היום.

ירון קליין: מערך הסייבר?

עידו בן יצחק: הוא חותם היום לפי הנוסח הזה.

ירון קליין: לא, הוא לא חותם.

רפי רוזנשיין: הוא מנחה סייבר, הוא לא חותם.

ירון קליין: הוא מנחה, הוא לא חותם על כתב המינוי של המאבטחים שלנו.

ירון קליין: מערך הסייבר?

קריאה: יש הבדל בין להנחות לבין כתב מינוי.

אבי דיכטר: חיל הים, בבקשה.

עידו בן יצחק: סליחה, "לעניין גופים המנויים גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית תיחתם תעודת מינוי של ממונה ביטחון גם בידי נציג הרשות הלאומית להגנת הסייבר".

יחיאל אמסלם: המנב"ט, לא המאבטח.

עידו בן יצחק: אה, אוקיי.

ירון קליין: תמשיך לקרוא המאבטח, זאת המשטרה חותמת.

יחיאל אמסלם: רק המשטרה.

רפי רוזנשיין: אני חושב שהאמירה על המנב"טים נכונה גם לחיל הים וזאת הייתה כוונתנו, ועל זה דיברנו עד עכשיו, לא על המאבטחים.

אבי דיכטר: לא על המאבטחים.

אבי דיכטר: אז זה מחייב אותנו, עידו.

אבי דיכטר: השאלה איך אנחנו מנסחים ניסוח פונקציונלי יותר.

אבי דיכטר: על המנב"ט אין מחלוקת.

יחיאל אמסלם: יש לי הצעה.

יחיאל אמסלם: פריטים 1 עד 3 בתוספת השישית איפה שהוספתם באדום, ומאבטחים ימיים בפריטים 4 ו-5.

עידו בן יצחק: אוקיי.

עידו בן יצחק: לעשות את אותה הבחנה כמו שעשינו?

יחיאל אמסלם: כן, לקצין המוסמך.

קריאה: כמו בכשירות.

אבי דיכטר: משרד הביטחון, המתייחסים האחרים, שב"כ?

אבי דיכטר: אתם רוצים להתייחס להערה הזו של יחיאל?

אבי דיכטר: יחיאל תחזור עוד פעם.

אבי דיכטר: חיל הים, משרד הביטחון.

אבי דיכטר: בבקשה, יחיאל, תחזור.

תמיר שניידרמן: יש להם גופי הכשרה למאבטחים ימיים?

תמיר שניידרמן: כשבאים לחתום – אין להם גופי הכשרה למאבטחים ימיים?

יחיאל אמסלם: יש גופי הכשרה מוסמכים למשטרת ישראל.

עידו בן יצחק: למרות שההיגיון שאומר נמל חיפה הגיוני גם לחברות ב-1 עד 3, כי חברת חשמל למשל לא צריכה לחתום על תעודת מינוי של מאבטח של חברת החשמל בירושלים.

יחיאל אמסלם: נכון, אבל חברת חשמל לא הוכנס בפריט 3.

יחיאל אמסלם: לדעתי הוכנס ספציפית מתקן בים, לא?

קריאות: - - -

אבי דיכטר: רגע, אחד אחד, חבר'ה.

תמיר שניידרמן: חברת חשמל מאבטחת את אוניית LNG שנמצאת עשרה וחצי קילומטר מערבית לחופי חדרה, אבל הם מוכשרים ביבשה על-ידי גופים מונחי משטרת ישראל.

תמיר שניידרמן: אני לא מכיר גופי הכשרה של חיל הים שעושים הכשרה למאבטחים.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים עכשיו בחקיקה להתחיל לעשות רזולוציה של אם הוא הוכשר ביבשה ופועל בים אז זה א'; ואם הוא הוכשר בים ופועל ביבשה – ב'; ואם הוא לא הוכשר לא לזה ולא לזה – ג'; ואם הוא הוכשר לשניהם – ד'.

אבי דיכטר: זה לא סביר.

עידו בן יצחק: נכון.

יונתן קודיש: מה שקורה היום זה שאנחנו מאשרים את בתי הספר.

יונתן קודיש: למשל, "נובל אנרג'י" רוצה לשים מאבטחים, הוא מציג את בית הספר, אנחנו בודקים מול בית הספר שתיק הקורס מאושר על-ידינו, ולאחר מכן הוא עובר את ההכשרה באותו בית ספר יבשתי, לצורך העניין.

יונתן קודיש: חיל הים לא מקבל הכשרה בפני עצמו.

אבי דיכטר: אבל אתם לא מסמיכים אותו לחתום במקומכם.

יונתן קודיש: למיטב ידיעתי אנחנו לא חותמים הסמכה למאבטחים, אלא רק מבקשים לחתום הסמכה למנב"טים.

אבי דיכטר: על המנב"טים אנחנו לא חלוקים עוד מהסעיף הקודם.

אבי דיכטר: השאלה לגבי המאבטחים, ופה מה שהצביע יחיאל הוא בעצם להוריד את הסיפור של חיל הים, ואני מצטרף בתחושה שלי שזו חתימה לבטלה.

אבי דיכטר: זאת אומרת שאין לה שום יתרון.

ערן יוסף: ובלבד שכן תהיה חתימה על כתב המינוי של המנב"ט.

אבי דיכטר: אמרנו שעל המנב"טים אנחנו סגורים.

אבי דיכטר: אני לא מזהה פה בעיה בנושא של המנב"טים.

יונתן קודיש: אני רק רוצה לחדד שאין לנו צורך לחתום על כל מאבטח, אבל על תהליך ההכשרה שעובר מאבטח שמגיע למתקן ימי צריכה להיות האמרה שלנו.

אבי דיכטר: מה זה אמרה שלכם?

ענת ברקו: אמירה.

יונתן קודיש: אנחנו צריכים לאשר את תהליך ההכשרה, לא את המאבטח הספציפי.

אבי דיכטר: מאה אחוז.

אבי דיכטר: זאת אומרת, בעברית פשוטה אתה אומר ככה – אני אומר את זה ברציונל, אחרי זה בניסוח צריך לעבוד על זה בנפרד – חיל הים מאשר את המנב"טים שיש להם טריטוריה ימית מלאה, חלקית, והוא לא מאשר את המאבטחים.

אבי דיכטר: הוא לא נדרש לאשר את המאבטחים.

אבי דיכטר: הוא מאשר את תוכנית ההכשרה שלהם, שזה לא קשור כרגע לסעיף הזה בחוק.

משה דוד: יש לי הערה רק לעניין הזה.

משה דוד: צריכה להיות הלימה בין 4(א) לבין זה.

משה דוד: האישור של המנב"טים צריך להיות רק בנושא של האסדות, לא בנושא של חברות הנמלים, מכיוון שהן לא בתהליך כשירות, לא בהשכלה ולא בניסיון, אז אין מה לחתום על מינוי מנב"טים.

משה דוד: מי שלא יושב בכל התהליך ובוועדה, על מה הוא בדיוק חותם?

משה דוד: צריכה להיות הלימה.

אורי לייטר: וסבירה.

משה דוד: זה לא סביר.

אבי דיכטר: בבקשה.

אורי לייטר: אין מה לחתום.

רפי רוזנשיין: ברשותכם, צריכים להבחין בין ההתייחסות בחוק ליכולת להנחות, לבין זה שחיל הים יוכל להנחות גם את המתקנים וגם את הנמלים.

רפי רוזנשיין: לכן מפה המסקנה צריכה להיות שאנחנו צריכים להיות חתומים מכיוון שאנחנו גם מנחים אותם, גם בנמלים.

רפי רוזנשיין: זאת אומרת, אנחנו לא מוסיפים דרישות כשמדובר במנב"טים בנמלים, אבל אנחנו כן מנחים אותם.

רפי רוזנשיין: ולכן מפה הצורך שחיל הים גם יהיה חתום על המינוי שלהם.

יחיאל אמסלם: זאת בדיוק התוספת שהוספתי, היא סוגרת את הכול כי היא מדברת על פריטים 1 עד 3, גם מאבטחים וגם מנב"ט; ופריטים 4 ו-5 רק על מאבטחים עם הגנה ימית, שם הם מתערבים.

יחיאל אמסלם: הם לא מתערבים לא במנב"ט ולא במאבטחים היבשתיים, לצורך העניין.

עידו בן יצחק: אבל על מאבטחים הם הסכימו שהם לא יחתמו בכלל.

יונתן קודיש: אנחנו מבקשים לחתום כמו שרשות הסייבר חותמת למנב"ט, וזה מה שאמרנו גם בדיון הקודם.

משה דוד: ומה יקרה אם לא תחתמו על מנב"ט שלא הייתם בתהליך הכשירות שלו?

משה דוד: לא ימנו מנב"ט?

משה דוד: אני רוצה פה - - -

אבי דיכטר: חבר'ה, רק ברמה העקרונית, תראו, אנחנו לא מחפשים להרחיב את הסעיפים שבהם צה"ל חותם על אישור מנב"ט.

אבי דיכטר: נהפוך הוא, אנחנו מבקשים לצמצם את זה למינימום ההכרחי.

אבי דיכטר: ולכן, כל מקום שיש בו ספק - -

יחיאל אמסלם: רק בסעיפים 1 עד 3.

אבי דיכטר: - - הנטייה של הוועדה – אני אומר את זה ככה אפילו בשם חברי הוועדה – אנחנו לא אוהבים את הרעיון שצה"ל מאשר מינוי מנב"ט ברמה העקרונית.

אבי דיכטר: כל הנושא הימי נכנס לנו כחריג.

אבי דיכטר: אין לנו שום תקדים לדעתי בתחום הזה, אפילו לדעתי חיל האוויר לא חותם על מנב"טים בשדות תעופה.

משה דוד: ברשת.

אבי דיכטר: המקרה החריג שאין לנו שום גורם אזרחי שיודע לחתום על תעודת מנב"ט רלוונטי, ולכן הכנסנו את הנושא של חיל הים.

אבי דיכטר: אנחנו מחפשים לצמצם את זה ממש בדיוק בתחום הנדרש, אנחנו לא רוצים להרחיב את זה.

אבי דיכטר: ולכן אל תגזרו גזירה שווה מתחום הסייבר, כי תחום הסייבר או רשות הסייבר או מערך הסייבר הוא גוף אזרחי.

אבי דיכטר: אנחנו באמת מבקשים לצמצם למינימום הנדרש את המקרים שבהם צה"ל חותם על תעודת מנב"ט.

אבי דיכטר: יש לזה היבטים מאוד מאוד משמעותיים, הרבה יותר סתם מהאמירה הזו שצה"ל חותם.

אבי דיכטר: ולכן בכל מקום שניתן באמת לצמצם את זה למינימום הנדרש זו צריכה להיות רוח החוק ולשון החוק.

אבי דיכטר: אז, יחיאל, אתה רוצה עוד פעם לחזור על ההמלצה שלך כדי שנדע להתיישר על-פיה או להתאים את עצמנו?

עידו בן יצחק: זה בעצם לממונה ביטחון של 1 עד 3 זה - - -

יחיאל אמסלם: רק על מתקנים ימיים, פריטים 1 ו-2, כי 3 – לחברת חשמל אין עניין לחתום; 4 ו-5 זה חברות נמל, אין להן עניין לחתום, הן יחתמו רק על פריטים 1 ו-2.

יחיאל אמסלם: פשוט אחרי התוספת השישית יבואו פריטים 1 ו-2.

יחיאל אמסלם: 3 זה חברת חשמל, זה כתוב באופן מאוד כללי, את זה אתם לא יכולים - - -

ערן יוסף: אז אנחנו - - - בפריטים 1 עד 3 לפי התיקון האחרון בחוק.

אורטל בלילתי: 1 עד 2, כי 3 זה חברת חשמל.

יחיאל אמסלם: 3 חברת חשמל בע"מ, אתם לא תצאו מזה.

עידו בן יצחק: אבל צריכה להיות הלימה.

עידו בן יצחק: אם 3 פה אז 3 צריך להיות בכולם, אם 3 בחוץ אז 3 בחוץ.

יחיאל אמסלם: גם אם זה יכנס הם בעצמם יוותרו, זה ידרוש מהם התעסקות מיותרת.

אבי דיכטר: למה 3?

אבי דיכטר: אגב, אני לא כל כך מסכים איתך, זה לא אם כבר אז כבר.

אבי דיכטר: עידו, תשמע, תלך ברוח האמירה של הוועדה, אם היה אפשר להעביר את החוק הזה בלי שום סמכות או מחויבות חתימה של צה"ל הוא היה עובר ככה.

אבי דיכטר: רק בגלל הבעייתיות הספציפית, שאין לה שום תקדים – זה באמת מקרה ראשון, ואני מקווה שגם הוא לא יקבל תגבור בעתיד – לא נוח לנו כוועדה שצה"ל צריך לאשר לגורם אזרחי חתימה על כתב המינוי שלו.

אבי דיכטר: אני מודה שאנחנו לא מרגישים עם זה בנוח.

אבי דיכטר: הרי חיפשנו בהתחלה – אני אומר את זה לטובתכם, אנשי חיל הים, רפי – את המזור בשיטור הימי, ורק כשהבנו שאין שם את היכולות ואת הניסיון באמת לחתום ולעמוד מאחורי זה אז הלכנו לחיל הים.

אבי דיכטר: אנחנו לא רוצים להרחיב את זה, ומבקשים באמת לצמצם את זה למינימום הנדרש.

אבי דיכטר: ואני מבקש בנושא הזה, אם אתם רוצים הפסקה של עשר דקות כדי לסגור את הסעיף הזה, כי הוא סעיף מאוד משמעותי, אנחנו נעשה הפסקה של עשר דקות.

עידו בן יצחק: אני חושב שאפשר בלי הפסקה.

עידו בן יצחק: אני חושב שאפשר להגיע להסכמה.

רפי רוזנשיין: אנחנו מקבלים את ההערה של יושב-ראש הוועדה רק לגבי פריטים 1 עד 3.

רפי רוזנשיין: נבקש להיות חתומים על המינוי מאחר שאנחנו גם יכולים להוסיף דרישות ואנחנו מעורבים במינוי, ולכן יש היגיון שחיל הים גם יהיה חתום.

יחיאל אמסלם: פריטים 1 ו-2.

תמיר שניידרמן: 3 לא, חברת חשמל.

עידו בן יצחק: אני רוצה להגיד משהו לגבי פרט 3 על חברת החשמל.

עידו בן יצחק: תראו, אם אנחנו הולכים באותו היגיון של הבדל בין מתקנים שהם יותר יבשתיים לבין מתקנים שהם יותר ימיים, אז לכאורה גם חברת החשמל לא צריכה להיות במסגרת הגופים שאתם קובעים תנאי שירות נוספים.

יחיאל אמסלם: לא, סליחה, תיקנה אותי אורטל, והיא צודקת, כי בתוספת השישית מדובר רק על הגנה ימית.

אורטל בלילתי: חברת חשמל.

יחיאל אמסלם: רק חברת חשמל שמופיעים בתוספת השישית יהיו חתומים, אז אין בעיה, כי הם מתקנים של חברת חשמל בים.

ערן יוסף: זה אותו דבר כמו בתנאי הכשירות.

אורטל בלילתי: מתקנים של חברת חשמל שנמצאים בים.

אבי דיכטר: בקיצור, בסוף אורטל היא הגואלת.

אבי דיכטר: הבנתי.

יחיאל אמסלם: אבל כדאי לכתוב את זה.

יונתן קודיש: בסוף זה מתקן ימי.

יונתן קודיש: בסוף יש פה מתקן ימי אסטרטגי לכל דבר בדיוק כמו אסדה, וצריך לראות שהוא מקבל את ההנחיות שלנו.

יונתן קודיש: אחדד רק לגבי חברת חשמל.

יונתן קודיש: המדובר פה זה על אוניית הגט"ן, שזה מתקן ימי לכל דבר, הוא לא שונה מאסדה, ושם אנחנו צריכים להנחות בדיוק כמו באסדות.

יונתן קודיש: לגבי הנמלים אנחנו מקבלים את החידוד.

אבי דיכטר: בסדר גמור, אז חסכנו עשר דקות הפסקה.

אבי דיכטר: תודה, אורטל, על הפתרון.

אבי דיכטר: מישהו לא שלם עם הסיכום הזה?

אבי דיכטר: בבקשה, תמיר.

תמיר שניידרמן: לא הבנתי את הקטע של חברת חשמל.

תמיר שניידרמן: יש אונייה שמאובטחת על-ידי חברת חשמל, אין שם מנב"ט על האונייה.

תמיר שניידרמן: יש ספינה של חברת חשמל שמאבטחת מסביב.

תמיר שניידרמן: מנב"ט חברת חשמל יושב ביבשה ואחראי על מאות מתקנים יבשתיים, הוא מונחה משטרת ישראל.

ערן יוסף: לא עליו מדובר, לא על מנב"ט חברת החשמל.

תמיר שניידרמן: אז מה?

ערן יוסף: דובר על המנב"ט של הספינה ש - - -

תמיר שניידרמן: אין מנב"ט על הספינה, חבר'ה.

יונתן קודיש: יש מנב"ט ימי.

ערן יוסף: יש איש קשר.

יונתן קודיש: יש איש קשר שאחראי על האבטחה על התחום הימי בחברת חשמל, ואותו אנחנו מנחים כפי שגם אתה מכיר ב"נובל אנרג'י" שיש מנב"ט ארצי ויש מנב"ט ימי.

תמיר שניידרמן: אין לי בעיה שתנחו, אבל אני לא חושב שאתם צריכים להיות חתומים על תעודת המנב"ט שלו.

ערן יוסף: למה לא?

ערן יוסף: אם אתה - - - תנאי הכשירות שלו.

יחיאל אמסלם: אם אין לו תעודת מנב"ט - - -

תמיר שניידרמן: אסביר, ברשותכם.

תמיר שניידרמן: אין לחיל הים בית ספר לקורס מנב"טים, יש למשטרת ישראל.

תמיר שניידרמן: רק גופים מונחי משטרת ישראל – יש גופים שמכשירים מנב"טים ומכשירים מאבטחים.

תמיר שניידרמן: אז נשנה את כל הסילבוס של כל בתי הספר של משטרת ישראל בשביל איזו ספינה שמאבטחת את האונייה?

תמיר שניידרמן: נראה לי הזוי.

רפי רוזנשיין: לא, לא, ברשותכם.

תמיר שניידרמן: רוב המתקנים של חברת חשמל, מאות, אלפים, הם ביבשה.

יערה למברגר: אבל זאת לא התוספת השישית - - -

קריאות: - - -

רפי רוזנשיין: ברשותכם, אנסה להסביר את ההיגיון מאחורי התוספת.

אבי דיכטר: רפי.

רפי רוזנשיין: אנסה לסכם ולהסביר את התכלית שמאחורי התוספת הזאת שאנחנו דורשים שתימשך.

רפי רוזנשיין: הרי בסופו של דבר השאלה היא לא האם קיים בית ספר או לא קיים בית ספר הכשרה מטעם חיל הים, השאלה היא פשוטה, האם חיל הים יהיה מוסמך לפי החוק להוסיף דרישות לאותו מנהל ביטחון במקום.

רפי רוזנשיין: ככל שהתשובה היא חיובית אז ברור שחיל הים צריך להיות חתום, כי אם חיל הים לא חתום על תעודת המינוי, אז בעצם שום דבר לא מונע שהגופים המנחים האחרים לא יקבלו את הדרישות של חיל הים ויחתמו על תעודת המינוי.

אבי דיכטר: אבל אומר לך ממונה הביטחון של משרד האנרגיה שאין מנב"ט ימי, מה שהגדרת.

אבי דיכטר: אין מושג כזה.

אבי דיכטר: יש, איך הוא נקרא?

אבי דיכטר: אחראי ימי.

רפי רוזנשיין: אדוני היושב-ראש, אני לא חושב שאנחנו צריכים בשלב הזה כרגע לקבל החלטה או להגיע למסקנה חד-משמעית אם קיים או לא קיים, הרי החוק לא מחייב פה מנב"ט.

רפי רוזנשיין: החוק אומר שאם יש מנב"ט צריך תעודת מינוי, וחיל הים צריך להיות חתום.

רפי רוזנשיין: אם אין מנב"ט אז חיל הים לא יהיה חתום.

יחיאל אמסלם: נכון.

אבי דיכטר: זה במובן או שזה במשתמע?

אבי דיכטר: לא הצלחתי להבין.

רפי רוזנשיין: הסעיף ברור.

רפי רוזנשיין: "ממונה ביטחון לא יעשה שימוש בסמכויות", וכו' וכו', והסיפה קובע שכל הגופים צריכים להיות חתומים.

רפי רוזנשיין: אם אין מנב"ט לא יהיה כתוב.

אבי דיכטר: תראה, אם אין מנב"ט ימי – יש מנב"ט במשרד האנרגיה.

אבי דיכטר: לפי לשון החוק בסעיף המוצע חיל הים יצטרך להיות חתום על מינויו של מנב"ט משרד האנרגיה.

תמיר שניידרמן: או חברת חשמל.

רפי רוזנשיין: צריך להיות כתוב.

אבי דיכטר: חברת חשמל, סליחה.

אבי דיכטר: כך אני מבין את נוסח החוק המוצע.

רועי הראל: כן.

רפי רוזנשיין: נכון.

רפי רוזנשיין: ההפך.

רפי רוזנשיין: אנחנו לא אומרים שאין לנו עניין, ההפך, אנחנו אומרים שיש עניין מכיוון שחיל הים מוסיף דרישות למינוי.

רפי רוזנשיין: חיל הים יהיה מעורב במינוי של מנב"ט בחברת החשמל כמאבטח של מתקן ימי.

יחיאל אמסלם: אז אין בעיה לשנות את התוספת השישית.

יחיאל אמסלם: איפה שכתוב "חברת חשמל לישראל" יהיה כתוב ניסוח כלשהו שמדבר רק על מתקן ימי של חברת החשמל.

רועי הראל: מתקניה הימיים של חברת החשמל.

יחיאל אמסלם: מתקן ימי של חברת חשמל, רק אז.

יחיאל אמסלם: ואם אין מנב"ט, אז ממילא הם לא חותמים.

ענת ברקו: אבל אם ממילא זאת עוד תוספת לדרישות התפקיד אז זה ממילא יבוא לידי ביטוי.

רועי הראל: אבל המאבטחים הימיים האלה יוסמכו.

תמיר שניידרמן: אבל מתחילים מהסוף, עכשיו ישנו את כל - - - , זה מטורף.

קריאה: הכנסתם את חברת חשמל באופן כללי.

רועי הראל: המאבטחים שיעבדו במתקנים הימיים יוסמכו על-פי ההכשרה שחיל הים ינחה בבית הספר לאבטחה של משטרת ישראל, והמאבטחים יוסמכו.

תמיר שניידרמן: חבר'ה, אבל בבית ספר לאבטחה של משטרת ישראל אין ספינות, אז איך יכשירו אותם?

תמיר שניידרמן: בואו, נהיה ריאליים.

תמיר שניידרמן: האבטחה של האונייה עובדת על ספינה שמסיירת מסביב.

יחיאל אמסלם: נו?

תמיר שניידרמן: בבתי הספר של משטרת ישראל אין ספינות, במה הם יכשירו אותם?

יחיאל אמסלם: אנחנו לא מכשירים - - -

ענת ברקו: אבל ההכשרה היא של חיל הים, לא?

קריאות: - - -

אורטל בלילתי: אנחנו לא עושים.

תמיר שניידרמן: הם לא עושים הכשרות.

ענת ברקו: אז מי באמת יעשה את ההכשרה?

רפי רוזנשיין: זה לא עניין של הכשרה, ברשותך, זה עניין של דרישות.

רפי רוזנשיין: חיל הים רוצה לוודא - -

ענת ברקו: שעומדים בדרישות התפקיד.

רפי רוזנשיין: - - שעומדים בדרישות, ולכן חיל הים צריך להיות חתום.

רפי רוזנשיין: זה לא עניין של הכשרה.

רועי הראל: של מה?

אבי דיכטר: עידו.

תמיר שניידרמן: לא, כי מנב"ט חברת חשמל אחראי גם על אבטחתו של המתקן הימי.

תמיר שניידרמן: אז מה אתה לוקח - - -

ערן יוסף: אם הוא אחראי על אבטחתו של המתקן הימי למה שהוא לא יאבטח מחר מפעל - - -

תמיר שניידרמן: כי משטרת ישראל בבתי הספר שלה לא מכשירה מאבטחים ימיים.

ערן יוסף: אז זה נכון גם לגבי רשות הגז ואחרים.

תמיר שניידרמן: אז מה אתה רוצה?

תמיר שניידרמן: שנבנה בית ספר עכשיו להכשרה ימית?

תמיר שניידרמן: זה מה שאתם חותרים?

ערן יוסף: למה אתה לא טוען את זה לגבי מתקני הגז?

תמיר שניידרמן: כי זה רק בים.

תמיר שניידרמן: יש הפרדה בין מנב"ט ימי למנב"ט יבשתי.

רועי הראל: מי יכשיר את המאבטחים האלה?

רועי הראל: מי יכשיר את המאבטחים הימיים?

רועי הראל: לא משטרת ישראל.

רפי רוזנשיין: אפשר לחדד את זה שאלו מתקנים ימיים של חברת חשמל?

רפי רוזנשיין: וזה יפתור את הבעיה.

יערה למברגר: אבל לא צריך לעשות את זה.

יערה למברגר: אני מסתכלת בדיוק על מה שאתם אומרים, כל התוספת השישית בהקשר שלה אומרת: "לעניין פעולות אבטחה ימיות".

יחיאל אמסלם: נכון.

יערה למברגר: ככה זה מוגדר מלכתחילה.

יערה למברגר: זה כל הקונטקסט שלנו, ולכן לדעתי לא צריך להגיד לעניין מתקנים ימיים, כי מה רלוונטי במתקן יבשתי פעולות אבטחה ימיות?

רפי רוזנשיין: נכון מאוד.

תמיר שניידרמן: אני אומר שאם יוגדר מנב"ט - - -

יערה למברגר: אבל זה כתוב ככה, ככה זה מוגדר.

תמיר שניידרמן: אם יוגדר מנב"ט בחברת חשמל רק לצורך אבטחת המתקן הימי, זה משהו אחד.

תמיר שניידרמן: אבל המנב"ט של חברת חשמל, 99% מהפעילות שלו היא יבשתית.

רפי רוזנשיין: אבל הקצין המוסמך - - -

אורטל בלילתי: אבל אם ימונה מנב"ט לחברת חשמל שאמון - - -

תמיר שניידרמן: אבל זה לא כתוב ככה.

אורטל בלילתי: זה כתוב בתוספת השישית.

אורטל בלילתי: חברת חשמל שכתובה בתוספת השישית היא כזאת שעושה פעילויות בתוך המרחב הימי.

תמיר שניידרמן: זה לא מוגדר ככה, זה מוגדר חברת חשמל.

תמיר שניידרמן: אין הפרדה - - -

יערה למברגר: אבל זה מוגדר חברת חשמל תחת התוספת השישית, וצריך לראות איך מוגדרת התוספת השישית.

יערה למברגר: אתה לא יכול לקרוא רק את השורה הזאת לבד.

רועי הראל: כל התוספות כתובות ככה.

תמיר שניידרמן: אבל אין בעיה לגבי הנחיה, יש בעיה לגבי הכשרה.

יחיאל אמסלם: אענה לך.

יחיאל אמסלם: בנושא הכשרה, כמו שירון וברנרד מכשירים את המאבטחים הימיים שלהם באמצעות הנחיה של חיל הים, ככה יתבצע לחברת חשמל.

יחיאל אמסלם: הם יכשירו את המאבטחים הימיים, אם יהיו קיימים כאלה, באמצעות הנחיה של חיל הים.

יחיאל אמסלם: באיזה מוסד הכשרה?

יחיאל אמסלם: איפה שעוברים עכשיו הכשרה החבר'ה של נמל חיפה.

תמיר שניידרמן: איפה אתם עוברים הכשרה של מאבטחים ימיים?

ירון קליין: הכשרה שעושה אותה הנמל בפיקוח חיל הים.

יחיאל אמסלם: אז יספחו לשם.

תמיר שניידרמן: אצלכם, בבית הספר שלכם.

ירון קליין: בית ספר של נמל חיפה.

תמיר שניידרמן: זה בית ספר שלהם.

יחיאל אמסלם: אז יספחו לשם.

יחיאל אמסלם: וזה קורה בעוד מקומות.

יחיאל אמסלם: זה קורה במקומות שאין הכשרה ספציפית, מספחים.

יחיאל אמסלם: אתם מסבכים את העניינים.

יחיאל אמסלם: באמת, זה לא נושא החקיקה בכלל, אלו נושאים בינינו.

תמיר שניידרמן: אוקיי.

אבי דיכטר: אני חושב שהיה יותר זול עשר דקות הפסקה.

אבי דיכטר: עידו, אנחנו סגורים על הניסוח?

עידו בן יצחק: אז נכתוב שתיחתם תעודת מינוי של ממונה הביטחון בגופים המנויים בפרטים 1 עד 3 לתוספת השישית, אלה גופי האנרגיה.

אבי דיכטר: אנחנו ממשיכים.

רועי הראל: אבל צריך לכתוב את המילים "ממונה ביטחון".

עידו בן יצחק: כן, ממונה ביטחון.

עידו בן יצחק: התחלתי לקרוא את סעיף 10, הגעתי לפסקה (2) בסעיף קטן (ב) – סעיף 18 עניינו הסמכות לשנות את התוספות.

עידו בן יצחק: יש את כל הגופים שמנויים בתוספות, יש מנגנון של שינוי התוספות.

עידו בן יצחק: כאן כאשר מדובר בשינוי של התוספת השישית הסמכות היא של השר לביטחון הפנים.

עידו בן יצחק: נוספים ראש הממשלה ושר הביטחון.

רועי הראל: מה מוסיפה התוספת שהוספת רק בסוף?

רועי הראל: כי ממילא כתוב "על השר הממונה", ברור שזאת התוספת השישית - - -

עידו בן יצחק: אבל שר הביטחון לא ממונה על חברת נמל.

עידו בן יצחק: שר התחבורה ממונה על חברת נמל.

רועי הראל: הבנתי את זה.

עידו בן יצחק: לא יכול להיות שיטילו תפקיד נוסף על חיל הים בלי ששר הביטחון ייתן את הסכמתו לעניין הזה.

עידו בן יצחק: אגב, לדעתי, ערן, יש מקום לתקן גם בפסקה (2) ולהכניס את שר הביטחון.

עידו בן יצחק: פסקה (2) מתקנת סעיף שמסמיך את ראש הממשלה לקבוע בהתייעצות עם השר לביטחון פנים.

אבי דיכטר: פסקה (2) באיזה סעיף?

עידו בן יצחק: פסקה (2) בסעיף 10 מתקנת את סעיף 18(ב).

עידו בן יצחק: סעיף 18(ב), שאותו מתקנים, מסמיך את ראש הממשלה בהתייעצות עם השר לביטחון פנים לקבוע פעולות אבטחה שעליהן לא יחולו הוראות חוק זה.

עידו בן יצחק: נראה לי נכון שבעניינים של התוספת השישית, שגם פה תהיה התייעצות עם שר הביטחון כדי שלא ינוהל חיל הים מעל ראשו של שר הביטחון.

רועי הראל: המשרד לביטחון פנים ישמח שיתייעצו עם שר הביטחון בהקשר הזה, ולא איתו.

אבי דיכטר: פה כתוב "התייעצות עם השר".

אורטל בלילתי: השר לביטחון פנים.

עידו בן יצחק: התייעצות עם השר, השר המוגדר בחוק, השר לביטחון פנים.

רועי הראל: השר זה השר שמוגדר בחוק.

רועי הראל: בתוספת השישית זה יכול להיות שר הביטחון.

רועי הראל: תפנו אליו.

אבי דיכטר: הבנתי.

אבי דיכטר: אתה רוצה להוריד את השר לביטחון פנים?

רועי הראל: בתוספת השישית.

יערה למברגר: ולעניין התוספת השישית - - -

רועי הראל: שזה אבטחה ימית, כן, כפי שאמרו פה - - -

אבי דיכטר: זאת אומרת, ראש הממשלה בהתייעצות עם שר הביטחון, זו הכוונה?

עידו בן יצחק: לגבי שאר התוספות זה נשאר השר.

עידו בן יצחק: לגבי התוספת השישית זה רק שר הביטחון.

יערה למברגר: זה הגיוני, כן.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים הלאה.

עידו בן יצחק: זה תיקון טכני מאחר שהעברנו את ההגדרה של חוק רשות הספנות והנמלים לסעיף ההגדרות.

עידו בן יצחק: בסעיף 12 צריך לעשות איזשהו תיקון, אבל אני קודם אקרא את מה שכתוב פה.

ענת ברקו: ואם מחר זאת חברה אחרת, למה כותבים את השם של החברה?

עידו בן יצחק: תני לסיים לקרוא ואסביר.

ענת ברקו: סליחה.

עידו בן יצחק: קודם כול אני אסביר מה אנחנו עושים פה אחר כך לגבי הפירוט של החברות.

עידו בן יצחק: אלה שתי החברות שאמורות להפעיל את הנמלים הפרטיים.

עידו בן יצחק: עלתה שאלה בדיונים הקודמים האם להכניס אותן כבר עכשיו לתוספות או לא.

עידו בן יצחק: ההצעה שמונחת כאן על הפרק, כרגע זה כתוב בתוספת השנייה, אבל מה שצריך לעשות כדי שזה יהיה יותר מדויק זה לתקן גם בתוספת הראשונה וגם בתוספת השנייה בדומה לשאר חברות הנמל.

עידו בן יצחק: כלומר, שהגופים האלה, שתי החברות האלה יונחו לגבי אבטחה פיזית בחלק מהתחומים על-ידי השב"כ ובחלק מהתחומים על-ידי המשטרה כפי שתקבע הממשלה, כפי שנעשה לגבי חברות הנמל ולגבי חברות תחבורה אחרות, כמו חברות תעופה, ספנות, רשות שדות התעופה, וכיוצא בזה.

עידו בן יצחק: ולגבי אבטחת מידע יונחו על-ידי השב"כ.

עידו בן יצחק: כרגע לא מדובר פה על הכנסה לתוספת השישית של ההנחיה על-ידי חיל הים, שזה גם עניין שצריך לדון בו.

עידו בן יצחק: למה אנחנו מפרטים את החברות הספציפיות?

עידו בן יצחק: סיגלית תוכל להסביר את זה יותר טוב ממני, אבל אני רק אגיד קודם שיש מנגנון של שינוי התוספות, התייחסתי לזה קודם איפה שהכנסנו את שר הביטחון.

עידו בן יצחק: יש חברות פרטיות שמנויות בשמן כבר עכשיו בתוספות השונות, בין אם זה חברות תקשורת למיניהן, בין אם זה חיפה כימיקלים.

עידו בן יצחק: היה לנו מקרה בעבר, למשל, שבתי הזיקוק פוצל לשניים, ולכן הגיע צו לשינוי התוספת, וזה נעשה בדרך הזאת.

עידו בן יצחק: ככה שאם יהיו שינויים בעתיד יש מנגנונים שמאפשרים לתקן את זה.

עידו בן יצחק: עכשיו תסביר סיגלית למה זה חייב להיות שמי.

סיגלית ברקאי: כמו שעידו אמר, היה דיון שלם האם להכניס את החברות כבר בשלב הזה ולא בשלב יותר מתקדם.

סיגלית ברקאי: החברות האלה הן עדיין למעשה עוד לא התחילו להפעיל נמל.

סיגלית ברקאי: ניתן להן כתב הסמכה, אבל הוא עוד לא נכנס לתוקף, ולכן אי-אפשר להפנות אליהן בצורה שונה מאשר להתייחס אליהן בצורה שמית.

סיגלית ברקאי: הייתה חלופה להגיד באופן כללי "תאגידים מורשים" שזה לפי חוק רספ"ן, כמו שאמרתי החברות עדיין לא התחילו לפעול, ולכן הן עדיין לא תאגיד מורשה.

סיגלית ברקאי: מעבר לזה יש הרבה מאוד תאגידים מורשים שלא רלוונטיים בכלל לחוק, ולכן אי-אפשר לכתוב באופן כללי תאגיד מורשה כי זה יכלול הרבה מאוד חברות שלעולם לא יהיו מונחות מבחינה ביטחונית.

סיגלית ברקאי: ולכן מבחינת איך שאנחנו רואים את זה הדרך היחידה למעשה זה להתייחס אליהן בצורה שמית, זה תואם להרבה מאוד תוספות.

אבי דיכטר: אבל לא הבנתי – כמה תאגידים אמורים לפעול בתחום השטח התפעולי בנמל חיפה?

יערה למברגר: למה לא רוצים להגיד מי שקיבל כתב הסמכה לפעול בשטח - - -

אבי דיכטר: או בנמל אשדוד.

סיגלית ברקאי: בגלל שיש לנו עוד חברות.

יחיאל אמסלם: בגלל שלא רוצים להכניס את מספנות ישראל.

יערה למברגר: הבנתי.

סיגלית ברקאי: זה לא עניין של מספנות.

סיגלית ברקאי: יש לי תאגיד מורשה חדש היום שמפעיל ממגורה בעורף הנמל.

סיגלית ברקאי: הממגורה לא אמורה להיות מונחית לעולם, היא לא בקו המים, היא לא מנהלת שום אבטחה וביטחון, ולכן היא לא יכולה להיות שם.

סיגלית ברקאי: אבל זה לא יפתור את הבעיה - - -

אבי דיכטר: תראי, אגיד לך את האמת, כוועדה לא נוח לנו להתחיל להכניס שמות של גופים זרים.

סיגלית ברקאי: זאת חברה פרטית ישראלית.

רועי הראל: אלו חברות ישראליות.

סיגלית ברקאי: זאת חברה ישראלית לגמרי, היא רשומה בישראל.

סיגלית ברקאי: השם הזר שלה הוא שם אחר לגמרי, בכתב ההסמכה שלהם ככה הם הוסמכו, הם מחויבים על-פי כתב ההסמכה להקים חברה ישראלית, וזו החברה הישראלית שהם הקימו.

סיגלית ברקאי: יש להם ח.פ., חברה ישראלית לכל דבר ועניין, היא לא חברה זרה, וזה העניין.

סיגלית ברקאי: זה ממש פרטני.

סיגלית ברקאי: אני עוד פעם חוזרת ואומרת, החברות האלה עדיין לא תאגידים מורשים.

סיגלית ברקאי: אתה רוצה להכניס תאגיד מורשה, זה לא יחול על החברות האלה.

אבי דיכטר: האם הם יוכלו להפעיל את הנמל מבלי שהן יהיו תאגיד מורשה?

סיגלית ברקאי: הם לא יוכלו להפעיל את חברות הנמל בלי שיהיו תאגיד מורשה, אבל ברגע שרוצים להתחיל להנחות אותן מעכשיו, אתה לא יכול להתייחס אליהן כתאגיד מורשה, כי הן עדיין לא תאגיד מורשה.

סיגלית ברקאי: הם יהיו תאגיד מורשה רק ברגע שמנהל רספ"ן ייתן להן אישור להתחיל לעבוד.

סיגלית ברקאי: רק אז כתב ההסמכה שלהן נכנס לתוקף והן הופכות להיות תאגיד מורשה.

אבי דיכטר: וסמכות ההנחיה יכולה להיות לפני זה?

רועי הראל: כן, מנחים אותה לפני כן, בשלב הבנייה כבר.

רועי הראל: המשטרה צריכה להנחות אותן בשלב הבנייה.

סיגלית ברקאי: משטרת ישראל - -

יחיאל אמסלם: ושב"כ.

סיגלית ברקאי: - - מבקשים להכניס אותן כבר בשלב הזה כדי שכשמתחילים לבנות, יש שלבים ברציף שהן בונות, ששלבי הבנייה יהיו כבר בהתאם להנחיות עתידיות של פעילות עתידית, ולכן הם מוציאים מעכשיו.

רועי הראל: זאת הייתה דרישה של חטיבת האבטחה במשטרת ישראל, שאם נמתין שהחברות יהיו תאגידים ויפעילו את הנמל בעצם הנמל ייבנה בלי הנחיות.

יחיאל אמסלם: ובלי התשתיות המתאימות.

רועי הראל: ובלי התשתיות המתאימות, והוא לא יוכל להתחיל לפעול, ואז הכול יהיה הרבה יותר מורכב.

רועי הראל: עידו היה בסוד העניינים, הייתה דרישה שלנו להכניס אותן לחוק כבר בשלב הזה, גם מערך הסייבר יצטרפו לזה בחודשים הקרובים ברגע שיתחילו להקים את התשתיות הממוחשבות.

אבי דיכטר: ומה יקרה אם אני מחבר את מה שאמר יחיאל עם מה שאמרה סיגלית, שיהיה כתוב:

אבי דיכטר: חברה או תאגיד מורשה שמפעיל – איך אמרת?

יחיאל אמסלם: מעבר גבול.

אבי דיכטר: מעבר גבול.

רועי הראל: כרגע הם לא מפעילים מעבר גבול.

יערה למברגר: לא, זה לא.

אבי דיכטר: שעתיד להפעיל מעבר גבול או - - -

סיגלית ברקאי: לא.

יחיאל אמסלם: מה התהליך של שינוי השם של חברה כזאת?

יחיאל אמסלם: אם בעתיד הקרוב להוסיף במקום חברת נמל אס.

יחיאל אמסלם: איי.

יחיאל אמסלם: פי.ג'י.

יחיאל אמסלם: שיהיה כתוב "חברת נמל".

יערה למברגר: זאת לא חברת נמל.

יחיאל אמסלם: ואז באופן אוטומטי זה מכניס אותן בתוך זה.

יערה למברגר: היא לא תהיה חברת נמל.

רועי הראל: היא לא חברת נמל עכשיו, היא רק בונה נמל.

יחיאל אמסלם: לא עכשיו, בעתיד.

יחיאל אמסלם: מה התהליך לשנות את השם שלהן?

יערה למברגר: היא קיבלה כתב הסמכה.

סיגלית ברקאי: אם החברה משתנה אז היא ממש צריכה לעשות הליך שלם של שינוי כתב הסמכה באישור שרים.

יערה למברגר: ואז צריך גם לשנות את התוספת.

יערה למברגר: אם משנים את כתב ההסמכה צריך גם לשנות את התוספת.

סיגלית ברקאי: זה מהלך שלם.

רועי הראל: שינוי של שם בלי שינוי ח.פ.

רועי הראל: מחייב את כל התהליך?

סיגלית ברקאי: אם היא משנה את החברה כתב ההסמכה עצמו צריך להשתנות.

יערה למברגר: עזבו שינוי שם, אפשר גם להעביר זכויות.

יערה למברגר: יכול להיות שהיא תיקח את זכויותיה ותעביר לגורם אחר, ואז יהיה צריך לשנות את כתב ההסמכה.

רועי הראל: זה סיפור אחר.

רועי הראל: העברת בעלות תחייב אותנו את כל התהליך, התייעצות עם שר התחבורה, אישור ראש הממשלה.

סיגלית ברקאי: אבל זה אותו דבר כמו שאצלנו יצטרכו לעשות הליך מחודש של שרי התחבורה והאוצר שישבו ביחד, וצריכים לאשר בכלל את העברת הזכויות וכו', זה מתוקף צו ההסמכה.

קריאה: העברת בעלות זאת אופרציה אחרת.

יוסי אלי: רק בשביל להבהיר מס' דברים.

יוסי אלי: החברה היא חברה ישראלית.

יוסי אלי: אני באמת לא מבין את הקטע של ללכת סחור וסחור.

יוסי אלי: זאת חברה שתהיה חברת נמל לכל דבר ועניין עם מעברי גבול.

יוסי אלי: אנחנו כבר היום מונחים בצורה לא רשמית על-ידי שירות ביטחון כללי, על-ידי רשות הסייבר הלאומית.

יוסי אלי: כל הדברים האלה נעשים בצורה לא רשמית כשזה צריך להיעשות בצורה רשמית.

יוסי אלי: משטרת ישראל כמובן.

יוסי אלי: אני חושב שהגיע הזמן – אני גם לא מבין את ההבחנה הזאת למה אנחנו לא מופיעים בתוספת הראשונה יחד עם הנמלים האחרים.

סיגלית ברקאי: זה יתוקן.

סיגלית ברקאי: ביקשנו לתקן את זה.

יוסי אלי: בסדר גמור.

יוסי אלי: בסך הכול אין שום הבדל בינינו לבין נמל אשדוד לנמל חיפה, אנחנו מעבר גבול, אנחנו מונחה רשות סייבר לאומית, אנחנו תשתית קריטית, יש לנו כתב הסמכה של שר הביטחון ושל שר התחבורה.

יוסי אלי: אז פשוט זה שהנמל יתחיל לעבוד בעוד שנה וחצי אני לא רואה שום טעם לדחות את ההחלטות האלה.

אבי דיכטר: האם יש הבדל בין החברה שיוסי אלי מתאר לבין החברה השנייה?

יוסי אלי: זה היה לחלוטין גם לדבר בשמם, אבי.

יוסי אלי: אני גם מדבר בשמם, הוא פשוט בחו"ל, הנציג שלהם ביקש ממני.

סיגלית ברקאי: אותו דבר.

אבי דיכטר: אתה מייצג שתי חברות?

יוסי אלי: אני לא, אני כרגע מדבר בשמו.

אבי דיכטר: ברכות לעלייה - - -

יוסי אלי: חן, חן.

רועי הראל: זאת החלטת משרד התחבורה.

רועי הראל: אנחנו בעד שייכנסו לתוספות הראשונה והשנייה וגם החמישית כבר עכשיו בלי צורך לשנות בעתיד.

סיגלית ברקאי: לא החמישית, על החמישית לא דובר.

סיגלית ברקאי: כרגע אנחנו מדברים על הראשונה והשנייה, ואין לנו התנגדות לראשונה גם כן.

רועי הראל: בסדר.

יוסי אלי: הערה אחרונה לשם ההבחנה פה.

יוסי אלי: כתוב בשם שלנו חברת הדרום, קודם כול יש פה טעות בזה, אבל זה לא משנה, בתחום השטח התפעולי של נמל אשדוד.

יוסי אלי: אנחנו לא בתחום השטח התפעולי של נמל אשדוד, אנחנו בשטח ההכרזה של הנמל, יש הבדל מהותי פה.

יוסי אלי: זאת אומרת שאם מחר תהיה שביתה בנמל אשדוד אז גם משביתים אותנו, ולא כך הוא, כי אנחנו מחוץ לשטח הנמל.

יוסי אלי: אז אני מבקש להוריד את הקטע הזה.

סיגלית ברקאי: סליחה, זה לא מדויק, הם בתוך שטח הנמל.

אבי דיכטר: שטח ההכרזה?

יוסי אלי: שטח הכרזה זה שטח, זה משהו סטטוטורי.

אבי דיכטר: וכשזה יהפוך להיות שטח תפעולי?

יוסי אלי: אנחנו לחלוטין מופרדים.

אבי דיכטר: חבר'ה, האם זה לעולם לא יהיה שטח תפעולי, לא ייקרא שטח תפעולי?

יוסי אלי: אני לא יכול להגיד לעולם, אבל כרגע על-פי שטח ההסמכה - - -

אבי דיכטר: לעולם זה ב-20 שנים הקרובות.

יוסי אלי: אני מניח שלא.

יערה למברגר: שטח בתחום שטח הנמל.

יוסי אלי: אנחנו לא בשטח התפעולי של הנמל, חבר'ה, נו.

סיגלית ברקאי: לכל חברה יש שטח תפעולי משלה.

סיגלית ברקאי: לחברת הנמל יש שטח תפעולי של חברת הנמל, הוא תחום מגודר.

סיגלית ברקאי: לתאגיד החדש שיהיה כשהוא יתחיל לעבוד יהיה שטח תפעולי שלו בתחום נמל חיפה או אשדוד בהתאם לחברה.

סיגלית ברקאי: כי מה לעשות, גם נמל הדרום, גם נמל המפרץ, למרות שמם, הם עדיין מסופים בתוך שטח הנמל.

סיגלית ברקאי: תחום הנמל הוא באמת שטח שמוכרז שיש כל מיני חברות שעובדות בו.

סיגלית ברקאי: יש חברות אחרות שעובדות ויש להן רציפים משלהן, לכל אחת יש את השטח שלה.

אבי דיכטר: אבל מאחר שהיום הוא לא שטח תפעולי לפי מה שנאמר כאן, השאלה האם אי-אפשר לנסח את זה בצורה יותר חדה?

יערה למברגר: לדעתי אפשר.

אבי דיכטר: שטח ההכרזה היום והשטח התפעולי לכשיוכרז יהיה כזה - - -

סיגלית ברקאי: אבל שטח ההכרזה גדול, הוא כולל גם את חברת הנמל וכולל עוד הרבה חברות אחרות, הן לא אמורים להיות בתוך התחום כולו.

יחיאל אמסלם: אבל זה בהתאם לכתב ההסמכה.

אבי דיכטר: יערה, בבקשה

יערה למברגר: אני חושבת שאפשר לנסח את זה בקצת פחות מילים.

קריאות: - - -

אבי דיכטר: יערה, למען הסר ספק, אין לנו בעיה של מילים, יש לנו בעיה של בהירות.

אבי דיכטר: אני בעד עוד מילים ויותר בהירות, אין לנו בעיה עם זה.

יערה למברגר: בעיני פה ההצעה שלי שנשיג יותר בהירות דווקא באמצעות פחות מילים.

יערה למברגר: אפשר להגיד: בתחום השטח בנמל חיפה שבתפעולה בהתאם לכתב ההסמכה לפי חוק רשות הספנות והנמלים.

יערה למברגר: בעיני גם לא צריך להגיד את השרים, מספיק להפנות לחוק.

יערה למברגר: לפי חוק רשות הספנות והנמלים כתב ההסמכה ניתן על-ידי השרים.

יערה למברגר: כתב ההסמכה מבהיר בדיוק מה השטח שלגביו החברה מוסמכת ולא צריך מעבר לכך.

אבי דיכטר: משרד התחבורה, זה מקובל?

סיגלית ברקאי: אני חושבת שכן.

אורי לייטר: סליחה, אדוני היושב-ראש, הצענו אתמול נוסח, שלחנו אותו לעידו, משרד התחבורה הסכים, אני חושב שזה יפתור פה את רוב המחלוקות.

אורי לייטר: יש גם שגיאת כתיב במילה "בייפורט".

עידו בן יצחק: כן, זה "בייפורט".

אורי לייטר: הצענו שההגדרה תהיה – בתחום השטח התפעולי של החברה כאמור בנמל חיפה בהתאם לכתב ההסמכה שניתן על-ידי שרי התחבורה והאוצר לפי חוק רספ"ן.

יחיאל אמסלם: זה אותו דבר.

אורי לייטר: ואז זה בעצם מבהיר גם את השטח התפעולי של הנמל.

רועי הראל: אבל צריך את שם החברה, אז כל חברת נמל - - -

עידו בן יצחק: אני חושב שההצעה של יערה - - -

סיגלית ברקאי: אפשר לכתוב את מה שיערה רשמה, אני חושבת שמה שיערה אמרה יותר מדויק.

אבי דיכטר: מה הבעיה בהצעה של יערה?

אבי דיכטר: איפה אתם רואים בעיה מבחינתכם?

אורי לייטר: אני חושב שאנחנו מדברים באותה שפה.

סיגלית ברקאי: זה עניין של ניסוח.

אורי לייטר: אני חושב, אגב, שגם בעניין של החברות, אם יש חשש שהחברה תחליף שם או כל דבר אחר, אפשר תמיד לחדד ולרשום "או כל גוף שיבוא במקומה", ואז אנחנו גם פותרים את העניין הזה.

אבי דיכטר: נאמץ, ברשותך, את ההצעה של משרד המשפטים.

אבי דיכטר: בבקשה.

יוסי אלי: לא סיימתי, יש לי סעיף אחד אחרון.

יוסי אלי: עלה פה הסיפור שאולי יכניסו את חברות הנמל גם לתוספת השישית.

יוסי אלי: אני רוצה להדגיש פה שאנחנו חתומים על הסכם מול המדינה, וההסכם הוא חד-משמעי, אנחנו לא אחראיים על בריכת הנמל, אין לנו שום אבטחה בתחום הימי, ואני מבקש לא להחיל עלינו ולא להכניס אותנו לתוך הסעיף הזה.

יונתן קודיש: אני רוצה לחדד לגבי ההערה האחרונה.

יונתן קודיש: אנחנו כרגע לא מבקשים להוסיף את הנמלים החדשים לחוק בגלל שהם כרגע לא מפעילים בריכת נמל.

קריאה: לתוספת השישית.

יונתן קודיש: לתוספת השישית, אבל לנו ברור, בניגוד למה שנאמר פה, שברגע שתהיה להם בריכת נמל תחת אחריותם הם יהיו מחויבים כפי שחברת הנמל הקיימת מחויבת בהנחיה ואבטחה.

יוסי אלי: אז אני רוצה להדגיש שוב, יש לנו חוזה מול המדינה, בחוזה הזה מודגש חד-משמעית שאין לנו שום אחריות על בריכת הנמל, נקודה.

יוסי אלי: ועל זה חתמנו מול המדינה.

רפי רוזנשיין: ככל שתהיה אחריות אז נבקש גם להוסיף לתוספת השישית.

סיגלית ברקאי: אני חושבת שזה לא לדיון עכשיו.

סיגלית ברקאי: כלומר, כרגע הם עדיין לא פועלים, ולכן אני לא חושבת שצריך לנהל דיון על זה.

אבי דיכטר: אבל בואו ננסה להבין איך מרבעים את המעגל הזה.

רועי הראל: מגיעים פתאום בלי זה, ואי-אפשר לא להיערך אליהם.

אבי דיכטר: סיגלית, אני רוצה להבין, תהיה להם בריכת נמל או שלא תהיה להם בריכת נמל?

סיגלית ברקאי: יש הבדל בין השאלה האם הם יידרשו להפעיל כלי שייט לאוניות ביטחון, לספינות אבטחה בתחום בריכת הנמל או לא.

סיגלית ברקאי: האחריות שלהם והשטח התפעולי וההסמכות שלהם נגמרות בתחום הרציף.

קריאה: גם שלנו.

סיגלית ברקאי: לכם יש בכתב ההסמכה בעניין מעבר לזה, גם בתחום - - -

אבי דיכטר: חבר'ה, זה חוק להסדרת הביטחון, ואני שואל מי להבנתכם, לשיטתכם יהיה אחראי על הביטחון בבריכת הנמל בחיפה או באשדוד של שתי החברות החדשות לכשתופעל בריכת נמל?

סיגלית ברקאי: בעיקרון, כרגע חברת הנמל אחראית על כל תחום הנמל ועל כל תחום בריכת הנמל.

אבי דיכטר: זאת אומרת שלא החברות החדשות.

סיגלית ברקאי: בשלב הזה אני לא יודעת להגיד לך.

סיגלית ברקאי: כשהן יתחילו לפעול אולי יחליטו להחיל עליהן אחריות על בריכת הנמל.

סיגלית ברקאי: זה לא משהו שנדון שאני יכולה להגיד שיש איזושהי החלטה על זה.

סיגלית ברקאי: בשביל זה אני אומרת שזה לא משהו שבכלל הייתה איזשהו הליך התייעצות איתנו על זה או איזשהו שיח איתנו על זה, להכניס אותן לתוספת השישית.

סיגלית ברקאי: דיברנו אך ורק על הראשונה והשנייה.

אבי דיכטר: בבקשה, איתן.

איתן יצחק: אין ספק שיש לנו פה משהו מורכב שהסתכלנו על הדבר הזה, ואנחנו הופכים בו.

איתן יצחק: א', זאת הזדמנות להכניס פנימה כדי להתחיל להנחות.

איתן יצחק: מצד שני, המרחב הזה של בריכת הנמל מייצר משמעויות ביטחוניות גם מהמזח לכיוון היבשה.

איתן יצחק: אין פה גדרות.

איתן יצחק: בריכת נמל, מגינים עליה, וכל מה שקורה אחרי זה ביבשה, יש תלות בין הדברים, ולכן הסיפור של האבטחה של החוק הזה בהסדרה חייב להגדיר את החברה כחלק מהמערכת.

איתן יצחק: היא לא יכולה להיות מנותקת ואחראית רק למה שנכנס פנימה, ומה שנכנס מהבריכה.

איתן יצחק: זאת אומרת, מה שנכנס לתוך בריכת הנמל היא לא אחראית על האירוע הזה.

איתן יצחק: מצאתי, ככל שהפכתי בעניין הזה, פער משמעותי החל מזה שאנחנו קוראים לחברה באיזשהו שם קוד ולא מכניסים אותה כחברת נמל, ועבור דרך העובדה שאנחנו נמצאים פה בפער מי אחראי בסוף לביטחון הכללי במרחב הזה.

איתן יצחק: היום יש לנו מנב"ט גם בחיפה וגם באשדוד מונחים כהגדרתם, יודעים מה לעשות גם באירוע שנכנס לתוך המרחב של הבריכה וגם במה שנכנס לתוך הנמל מהמרחב היבשתי.

איתן יצחק: פה יהיה לנו ואקום.

איתן יצחק: יהיה בפירוש ואקום.

איתן יצחק: הם רוצים להתייחס רק לתוספת הראשונה והשנייה ולא לתוספת של בריכת הנמל, ויכול מאוד להיות שנגדיר שמנהל הביטחון של חברת הנמל יהיה גם אחראי על המרחב של הנמל כולו.

איתן יצחק: זאת אומרת שפה צריך לשים כמה חלופות.

איתן יצחק: אני חושב שאנחנו לא בשלים בשלב הזה לקבל החלטה.

אבי דיכטר: אבל אם אני מחבר את מה שנאמר כאן גם על-ידי יוסי וגם על-ידי סיגלית, באופן די נחרץ ברור לחלוטין שהמנדט של שתי החברות באשדוד ובחיפה הוא עד לקו הרציף ולא לבריכת הנמל.

אבי דיכטר: אני צודק בהבנה שלי, נכון?

סיגלית ברקאי: נכון לכרגע כן.

סיגלית ברקאי: יכול להיות אחרת.

יערה למברגר: אם יהיה שינוי.

אבי דיכטר: אם זה היה אחרת, אם הייתה מחלוקת היינו צריכים להיכנס בעובי הקורה, כי באמת כמו שאתה אומר זו הזדמנות לעשות סדר.

אבי דיכטר: אבל אם ההבנה היום – כמו שאומר יוסי אלי בתוקף ההסכם החתום, וכמו שאומרת סיגלית בתוקף ההבנה שלה את ההסכם החתום – אז אין לנו עכשיו מה להתחיל לפתוח את ההסכמים החתומים.

אבי דיכטר: אם יחליטו לשנות ויחליטו שבריכת הנמל היא לא רק באחריות חברת הנמל, אלא היא צפויה לעבור ברגע שהחברות הפרטיות יפעילו את הנמל או את הנמלים, אז האחריות תעבור אליהן.

אבי דיכטר: זה לא מה שעומד כרגע לפתחינו, אם אני מבין נכון.

סיגלית ברקאי: כרגע זה לא בדיונים, אבל אם זה יהיה בעתיד.

יערה למברגר: אם יהיה צורך אפשר לשנות את זה.

אבי דיכטר: בבקשה, משה.

משה דוד: אני רוצה להסביר, להתייחס לסוגיה.

משה דוד: תראו, בריכת הנמל היא שטח סגור מתוחם על-ידי שוברי הגלים, והגענו להגדרה הזאת אחרי הרבה דיונים פה בגלל הבעייתיות של חלוקה במים שאין לה בעצם שום סימן ושום דבר, אפשר לשים רק מצופים.

משה דוד: גם ככה היום אבטחת בריכת הנמל זה אירוע מאוד מאוד מורכב שיש בו שלוש כוחות חמושים פועלים.

משה דוד: אותה בריכת נמל, חברת הנמל מאבטחת אותה, אבל חיל הים אחראי על החלק שלו.

משה דוד: אין לו שטח מוגדר בעצם, אין קו הפרדה, מפה זה חיל הים, זה משהו וירטואלי.

משה דוד: השיטור הימי גם נמצא שם.

משה דוד: זאת אומרת שאנחנו כבר באירוע מורכב.

משה דוד: אין שום היגיון מבצעי להחיל על החברות הפרטיות שיפעילו את הנמלים אפילו מחשבה להיכנס לתוך תא השטח הזה.

אבי דיכטר: אני מאוד מסכים איתך.

אבי דיכטר: אני אומר לכם כתפיסת הוועדה, ואני מדבר פה גם בשם ענת וגם בשמי, תראו, אני חושב שהחלק הארי בדיונים התעסק בבריכת הנמל.

אבי דיכטר: אם יש גורם שעיכב את ההתקדמות שלנו הייתה בריכת הנמל.

אבי דיכטר: גם ככה, כמו שאתה מתאר, משה, גם חברת הנמל, גם חיל הים, גם השיטור הימי, אז בואו ניקח את חיל הים ואת השיטור הימי, זה בכל אופן צד אחד שבינם לבין עצמם קל להם מאוד להסתדר.

אבי דיכטר: הגדרנו בדיוק את האחריות על בריכת הנמל, הגדרנו מה זאת בריכת הנמל.

אבי דיכטר: אני לא מעלה בדעתי, ולא חשוב כמה חברות פרטיות ייכנסו להפעלה בנמל, האחריות על בריכת הנמל – אני אומר למשרדים, משרד הביטחון, משרד התחבורה, משרד המשפטים – אנחנו כוועדה לא רואים ריבויי של אחראים לבריכת הנמל.

אבי דיכטר: אנחנו בחקיקה, אם יחליטו שחברת הנמל היא האחראית, או שלא יחליטו, היום חברת הנמל היא האחראית על בריכת הנמל.

אבי דיכטר: אם מחר ירצו להוסיף גורמים נוספים אנחנו כוועדה נעמוד על כך שיהיה גורם אחד.

אבי דיכטר: תחליטו מי שתחליטו, אבל שיהיה גורם אחד שמולו יעמוד הגורם המבצעי, קרי, צה"ל, משטרת ישראל.

אבי דיכטר: אנחנו לא רואים בריכה שיש בה יותר מדיי מצילים.

אבי דיכטר: כלל ברזל, מי שמכיר את המחקרים של מילגרם יודע, הסיכוי שלך להינצל אם קרה משהו זה כשיש מעט אנשים, לא הרבה אנשים, ולכן אותו הדבר פה.

אבי דיכטר: הסיכוי שלך לקבל ביטחון בבריכת הנמל כשיש בעל בית אחד ולא ריבויי בעלי בתים.

ענת ברקו: בקיצור, בלי פיזור אחריות, כתובת אחת.

אבי דיכטר: כן, כן, ממש ככה, הגדרה טובה.

משה דוד: וזה מחזיר אותי לזה שהיום יש גם כן, למרות ההגדרות, בעצם הכניסו שתי חברות שאחריות על אותו תא שטח לכל מקום, גם חברת נמל אשדוד או חיפה וגם חנ"י, שזה גם ככה יוצר - - -

ענת ברקו: זה תמיד יהיה ככה.

משה דוד: נכון.

משה דוד: העלינו את זה בתחילת הדיונים, זה נשאר גם עד עכשיו.

ירון קליין: לנו אין התנגדות שרק חנ"י תהיה אחראית מולכם.

אורי לייטר: אנחנו מתנגדים.

יחיאל אמסלם: זה לא ייפתר בסבב הזה.

אבי דיכטר: אנחנו ממשיכים.

אבי דיכטר: בבקשה, עידו.

עידו בן יצחק: סעיף 13, "הוספת תוספת שישית", זאת בעצם רשימת הגופים המונחים לעניין אבטחה ימית.

עידו בן יצחק: אני רגע עוצר.

עידו בן יצחק: אולי בעקבות מה שנאמר פה קודם אולי נכון להגיד פה "חברת החשמל לעניין מתקן ימי".

יחיאל אמסלם: שבבעלותו מתקן ימי, ולעניין - - -

קריאה: אין צורך.

עידו בן יצחק: נכון, סליחה, אני חוזר בי.

אבי דיכטר: אז אמרנו שעל כל התוספת השישית יש משפט מקדים.

איתן יצחק: עידו, זה כולל עכשיו את החברות הנוספות?

עידו בן יצחק: לא.

עידו בן יצחק: את הנוספות הוספנו לראשונה ולשנייה, כרגע לא לשישית.

איתן יצחק: בסדר, מעולה.

יוסי וירצבורגר: אפשר שנייה?

יוסי וירצבורגר: שתי טעויות כתיב.

יוסי וירצבורגר: א', שהוא, יש לך שם סיכול אותיות במשולב עצמו.

עידו בן יצחק: עזוב את המשולב.

יוסי וירצבורגר: לעזוב אותו?

עידו בן יצחק: כן.

עידו בן יצחק: המשולב זה רק לנוחות לשם הדיון, זה לא הנושא כאן.

יוסי וירצבורגר: אז רק שאלה.

יוסי וירצבורגר: אין לנו בעיה, אנחנו שמחים שזה חזר להיוועצות, רק רצינו באמת לוודא שכל הנחיה ושכל מה שחיל הים עושה לגבינו, שמדובר בעצם על פעולות אקטיביות.

יוסי וירצבורגר: אנחנו רואים שיש את כל ההתייעצות איתנו, ולא לפעולות לצמצום, כי על הצמצום היה הוויכוח הגדול, האם חיל הים, שהוא גם לא רוצה לסגור את האסדה בעת חירום.

יוסי וירצבורגר: אז נכון שיש היוועצות איתנו, אבל השאלה בכלל האם על זה הוא מתייעץ איתנו, האם זה חלק מההתייעצות?

יונתן קודיש: החוק להסדרת הביטחון להבנתי מדבר בהסדרת הביטחון ולא בפעולות אקטיביות שקשורות למשק האנרגיה והרציפות התפקודית.

יונתן קודיש: הדברים האלה יידונו בדיונים אחרים שלא בהכרח קשורים לזה.

עידו בן יצחק: סעיף 14 – "תיקון חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (הוראת שעה)", אני אגיד מראש, מאחר שהוראת השעה הפכה השבוע להוראת קבע הסעיפים שאני מקריא עכשיו קצת השתנו, אבל העיקרון הוא אותו עיקרון.

עידו בן יצחק: פסקה (3) נוכח הפיכת הוראת השעה להוראת קבע מתייתרת לגמרי.

עידו בן יצחק: בפסקאות (1) ו-(2) יש צורך בהתאמות נוסח, אבל העיקרון הוא אותו עיקרון.

עידו בן יצחק: כלומר, כל ממוני הביטחון והממונים שכרגע בתפקידם לא צריכים לעבור את כל הסאגה, הם ממשיכים בתפקידם.

עידו בן יצחק: ההסדרים הם לגבי ממוני ביטחון ומאבטחים חדשים.

ירון קליין: עידו, אבל בסעיף 10 ירד המאבטח.

עידו בן יצחק: בסדר, נעשה את ההתאמות.

אבי דיכטר: מה זאת אומרת?

אבי דיכטר: ירד המאבטח זאת לא התאמת נוסח.

עידו בן יצחק: זה נגזר, וכל שינוי שאנחנו עושים אנחנו בודקים את כל ההשלכות שלו.

עידו בן יצחק: זהו לגבי זה.

עידו בן יצחק: לגבי תחילה, חיל הים ביקש שתחילתו של החוק תהיה 30 ימים מיום הפרסום.

אבי דיכטר: יש למישהו בעיה עם הבקשה הזו?

אבי דיכטר: לחיל הים יש בעיה?

אבי דיכטר: רפי, לכם יש בעיה עם ה-30?

ערן יוסף: כן.

רפי רוזנשיין: אנחנו מעדיפים 60 יום.

רפי רוזנשיין: הרמטכ"ל מתחלף.

רפי רוזנשיין: בסוף הרמטכ"ל צריך למנות את - - -

ערן יוסף: את הקצין.

אבי דיכטר: מה זה קשור?

אבי דיכטר: לא הבנתי.

רפי רוזנשיין: הוא צריך לחתום.

רפי רוזנשיין: הרמטכ"ל הוא זה שממנה את נציג צה"ל לפי החוק, הוא צריך לחתום על המינוי, על ההסמכה.

עידו בן יצחק: את הקצין המוסמך שלהם.

רפי רוזנשיין: נציג צה"ל לפי החוק הוא מי שממונה על-ידי הרמטכ"ל.

אבי דיכטר: מתי מתחלף הרמטכ"ל?

אבי דיכטר: בעוד שבועיים, לא?

רפי רוזנשיין: עוד שבועיים.

אבי דיכטר: נו, אז מה הבעיה ב-30 יום?

אבי דיכטר: 15 יום - - -

יערה למברגר: וזה 30 יום עד שזה מתפרסם.

יונתן קודיש: אז אין בעיה, 30, בסדר, אין בעיה.

יונתן קודיש: 30 יום.

רפי רוזנשיין: אז 30 יום ממועד הפרסום.

אבי דיכטר: אני רוצה שאלת הבהרה.

אבי דיכטר: משרד התחבורה, המשפטים, אני רוצה להבין, בסעיף שקראנו קודם, חברת אס.

אבי דיכטר: איי.

אבי דיכטר: פי.

אבי דיכטר: ג'י טרמינל בייפורט חברה בע"מ וחברת הדרום קונטיינר טרמינל בע"מ, אלה שתי חברות ישראליות לכל דבר ועניין?

סיגלית ברקאי: כן, לכל דבר ועניין.

סיגלית ברקאי: רשומות בישראל.

יוסי אלי: כן.

יחיאל אמסלם: אולי שווה להוסיף את הח.פ. שלהן לזה?

סיגלית ברקאי: לא, לא צריך את הח.פ..

יערה למברגר: לא צריך להוסיף.

סיגלית ברקאי: הן חברות ישראליות לכל דבר ועניין.

קריאות: - - -

יערה למברגר: כל החברות האחרות, "בזק בין-לאומי", לא כתוב ח.פ., גם הן זה נשמע לך ישראלי.

אבי דיכטר: לא הבנתי.

סיגלית ברקאי: זה השם שלהן בישראל, זה השם שלהן ברשם החברות הישראלי.

יערה למברגר: זה רשום במרשם הישראלי בחברת האב.

עידו בן יצחק: הן בבעלות זרה.

יערה למברגר: יש הרבה חברות ישראליות שהן בבעלות זרה.

סיגלית ברקאי: בבעלות זרה, אבל יש הרבה חברות כאלה.

סיגלית ברקאי: הן חברה בע"מ ישראלית רגילה.

רועי הראל: גם "הוט" של איך קוראים לה.

עידו בן יצחק: נכון.

יערה למברגר: חלק מחברות התקשורת שרשומות ברשימה הן בבעלות זרה, זה לא דבר מיוחד בתחום הזה.

אבי דיכטר: עוד מישהו רוצה להעיר?

אבי דיכטר: משתתפים באשר הם, יש הערות כלשהן?

אבי דיכטר: מישהו עוד רוצה להעיר הערה של הרגע האחרון?

אבי דיכטר: חברי הכנסת, בבקשה.

אבי דיכטר: איפה גליק?

אבי דיכטר: הוא היה פה.

אבי דיכטר: הוא יצא?

אבי דיכטר: ענת, בבקשה.

ענת ברקו: אין לי שום דבר שקשור.

ענת ברקו: היו מספיק דיונים בעניין הזה.

אבי דיכטר: תראו, אנחנו באמת אחרי הרבה מאוד דיונים.

אבי דיכטר: אני שמח שהדברים התחדדו עד הדיון האחרון, ואף אחד לא יוצא עם מלוא תאוותו בידו, אני יודע, גם לא אנחנו כחברי כנסת.

אבי דיכטר: אבל נדמה לי שהתקדמנו פה התקדמות מספיק טובה כדי להביא להצבעה את התיקון המוצע.

אבי דיכטר: מתי זה צפוי לעלות?

עידו בן יצחק: מחר.

אבי דיכטר: מחר?

עידו בן יצחק: אין לנו יותר מדיי אפשרויות.

אורטל בלילתי: אין הרבה אופציות, היום או מחר.

רועי הראל: הוראת השעה עלתה להצבעה היום?

עידו בן יצחק: הוראת השעה כבר ברשומות מזמן.

עידו בן יצחק: נדבר אחרי זה על הוראות השעה האחרות.

אבי דיכטר: חבר'ה, אנחנו עכשיו רגע לפני ההצבעה, לפני שחותכים את חבל הטבור ומעלים את זה לכנסת לשנייה ולשלישית מחר.

אבי דיכטר: צריך פטור מחובת הנחה?

עידו בן יצחק: כן, מחר.

עידו בן יצחק: נבקש גם פטור מחובת הנחה, נעשה את זה ביחד.

עידו בן יצחק: גם הצעת החוק שנדון בה עכשיו בדיון הבא תצטרך.

אבי דיכטר: בדרך למליאה אנחנו עושים כאן הצבעה.

אורטל בלילתי: נזקק את הנוסח?

עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: חבר'ה, אני כבר אומר לכם, כשאנחנו מצביעים נגמר הסיפור, נחתך חבל הטבור.

אבי דיכטר: מי שיש לו איזה פרפורי בטן או השד יודע מה, זה הזמן, זה עולה למליאה.

יוסי וירצבורגר: אמרת שכשנחתך חבל הטבור אז נגמר, אבל כשנחתך חבל הטבור זה מתחיל.

אבי דיכטר: נגמר שלב א'.

אבי דיכטר: חבר'ה, כולנו עברנו את זה, אין מה לעשות.

אבי דיכטר: אנחנו פה עברנו את זה, ועברנו את זה לא רע.

אבי דיכטר: רגע לפני ההצבעה, אם יש איזה מישהו שיש לו איזה פרפור בבטן זה הזמן.

אבי דיכטר: אם לא, אנחנו מצביעים על הצעת התיקון להצעת חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (תיקון מס' 8) (פעולות אבטחה ימית), התשע"ז–2017, נוסח משולב לפי הנוסח לדיון שהקריא כאן עידו היועץ המשפטי של הוועדה נכון להיום – מי בעד ההצעה?

אבי דיכטר: ירים את ידו.

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: מי נמנע?

אבי דיכטר: בעד – פה אחד

אבי דיכטר: 2 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אבי דיכטר: ההצעה לתיקון אושרה והיא תובא לקריאה שנייה ושלישית בעזרת השם מחר.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: הישיבה נעולה.