ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 777, 2018-12-20 11:45

יואב קיש: בוקר טוב.

יואב קיש: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בהצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (מס' 16) (מתן סמכויות פיקוח ואכיפה לעניין עיסוק בקנבוס לצרכים רפואיים ולמחקר), התשע"ט-2018.

יואב קיש: אני מתנצל על האיחור מאחר והייתי בישיבה אחרת שהתארכה.

יואב קיש: אנחנו בסיום ההקראה והתיקונים האחרונים לחוק.

יואב קיש: אני מקווה שנוכל להתקדם להנחה במליאה ולקריאה שנייה ושלישית במליאה כי בפירוש אני רואה חשיבות ללוחות הזמנים של החקיקה הזאת.

יואב קיש: אני רוצה לדבר על תקופת הביניים, עד שהחקיקה הזו תיכנס לתוקף, כדי שיהיה ברור לכולם.

יואב קיש: אין שם כוונה לעצור משהו מההליכים שמתקיימים היום לגבי מתן אישורים או רישיונות לשוק המקומי.

יואב קיש: אחד הדברים שנשמעו היו חששות בשוק המקומי, האם החקיקה הזו עלולה להפריע או להשפיע על השוק המקומי.

יואב קיש: אני אומר בצורה הכי ברורה, שיהיה ברור לפרוטוקול, שעד שהחוק הזה נכנס לתוקף, כל הנוהל וכל החקיקה הקיימת כיום ממשיכה להתנהל.

יואב קיש: זאת אומרת, מי שנמצא בהליך כזה או אחר לאישור כזה או אחר בכל הדברים שיק"ר מובילה, כך ימשיך.

יואב קיש: גם אם ישלים, הדבר היחידי שיקרה זה, לפי החוק, אם הוא ישלים את הרישוי שלו, כאשר החוק ייכנס לתוקף, הוא אוטומטית מקבל גם רישיון לייצוא קנאביס רפואי.

שרונה עבר הדני: לא.

שרונה עבר הדני: אין אוטומטית רישיון לייצוא.

קריאה: הוא צריך לבקש.

יואב קיש: הוא לא יצרך לעבור את הסאגה של האישורים.

יואב קיש: אולי הוא צריך לבקש אישור אבל אנחנו הגדרנו בבירור, ואני כן מתעכב על זה, ואפילו יש סעיף כזה.

איילת לוי נחום: של הוראת המעבר?

יואב קיש: כן.

שרונה עבר הדני: ההתייחסות שלי הייתה רק לסיפה.

קריאה: זה לא אוטומטי.

קריאה: צריך לבקש.

יואב קיש: לא אוטומטי ברור.

יואב קיש: הוא יהיה זכאי, לפי הקריטריונים, רשאי בארץ, הוא יכול לבקש ולא ייאלץ לעבור את כל הבחינה הקיימת שהגדרנו מחדש.

יואב קיש: זו כוונתי.

יואב קיש: את צודקת.

יואב קיש: לא מיד מנפיקים לו רישיון ייצוא.

שרונה עבר הדני: רישיון לייצא בצורה מסוימת.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: אבל הוא יכול לפנות לבקש והוא צריך לקבל רק בהליך מינהלי אצלכם, נקרא לו כך, ולא הליך אחר.

יואב קיש: זו הכוונה.

שרונה עבר הדני: בתנאי שהממשלה אכן תקבל את זה.

יואב קיש: בהנחה שהחוק יעבור והממשלה תאשר את הליך ייצוא קנאביס.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: את צודקת.

יואל הדר: יש עוד משהו לפרוטוקול.

יואל הדר: הנושא של ההודעה של המשטרה.

יואל הדר: היא לא המלצה אלא היא הודעה.

יואל הדר: אמרנו שיש לה אפשרות תוך חודש לתת הודעה.

יואל הדר: היא אומרת שאין לה בעיה, היא לא רוצה להמליץ, היא מודיעה שאין לה בעיה עם אותו אחד שפונה אליה.

יואל הדר: למרות שהחוק ייכנס לתוקף בעוד שמונה חודשים, הודעה אפשר גם לתת קודם.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: הוא ייכנס לתוקף לפני עוד שמונה חודשים.

יואב קיש: אתם ביקשתם שמונה חודשים ואני עוד לא אמרתי מתי הוא ייכנס לתוקף.

יואב קיש: אל תשים דברים כאן לפני שהחלטנו.

יואל הדר: בכל תקופה שתיקבע.

יואל הדר: גם לפני כן המשטרה – אני רוצה להבהיר לפרוטוקול – תוכל לתת הודעה.

יואל הדר: החוק לא יחסום את המשטרה מלתת הודעה גם קודם.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: בוודאי.

יואל הדר: זה רציתי להבהיר לפרוטוקול.

איילת לוי נחום: אבל זה לא כתוב במנגנונים של החוק כי אי אפשר להחיל את זה במנגנונים של החוק.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: אתה מדבר עד שהחוק ייכנס לתוקף?

יואל הדר: כן.

יואל הדר: עד שהוא ייכנס לתוקף.

יואב קיש: זה לא קשור.

יואב קיש: אני לא נכנס.

יואב קיש: כל הדבר הזה מתנהל מכניסת החוק לתוקף.

יואב קיש: אם אתה רוצה היום לתת הודעה, אני לא יודע, היום צריך להתנהל לפי הנוהל הקיים כיום.

יואב קיש: אנחנו לא משנים כלום מהנוהל הקיים כיום אלא רק מהרגע שהחוק נכנס לתוקף.

יואל הדר: אני רוצה להדגיש שהחוק לא יחסום את האפשרות לתת הודעה גם קודם.

יואב קיש: ברור שלא.

יואב קיש: אתה מדבר על החוק עצמו או שאתה מדבר על עד כניסת החוק לתוקף?

יואל הדר: עד כניסת החוק לתוקף.

יואב קיש: למה שיחסום?

איילת לוי נחום: מה שקיים היום, זה מה שקורה.

איילת לוי נחום: אם המנגנון הזה של ההודעה קיים היום, ימשיך להיות.

יואל הדר: לא קיים.

איילת לוי נחום: אם הוא לא קיים היום, הוא לא יהיה.

יואב קיש: הוא לא יהיה.

איילת לוי נחום: אני לא יכולה לומר אמירה לפרוטוקול שאין לה משמעות בחוק.

יואל הדר: לא את אומרת.

יואל הדר: אני אומר.

יואב קיש: יואל, אני לא מבין אותך, אני מתנצל אבל זה נראה לי מוזר.

יואל הדר: אני רוצה לאפשר כאן משהו, לאפשר קידום של הנושא למרות שהחוק עוד לא ייכנס לתוקף.

יואב קיש: אני יכול להגיד שסעיף ההודעה ייכנס לתוקף החל מה-1 בינואר, רק הסעיף הזה, ושאר החוק ייכנס בתאריך יותר מאוחר.

איילת לוי נחום: יהיה קשה לומר את זה מכיוון שכל המנגנון של ההודעה מבוסס על תהליך של קבלת רישיון, על תהליך של עיסוק בקנאבוס, כל מיני הגדרות שלא נכנסות.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: לא ניכנס לזה.

יואב קיש: יואל, אני לא משנה.

יואב קיש: אם היום אתה יכול לתת הודעה, תן.

יואב קיש: אם אתה לא יכול, אז אתה לא יכול.

יואב קיש: אני לא נכנס לזה.

יובל לנדשפט: היום כל עוסק בתחום נדרש להמלצת המשטרה ואנחנו עובדים צמוד עם המשטרה.

יובל לנדשפט: זה קורה כולל כל תהליך רישוי.

יואל הדר: נצטרך לפתור את זה בהחלטת הממשלה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: נשאר לנו להקריא את השינויים ולראות איך אנחנו מתקדמים.

איילת לוי נחום: כל מה שמסומן בצהוב, הוא שינוי.

יואב קיש: אנחנו מקריאים רק את המסומן בצהוב.

איילת לוי נחום: כן.

יואב קיש: כל השאר הוקרא.

איילת לוי נחום: נכון.

איילת לוי נחום: כל מה שאני הולכת להקריא עכשיו, זו בקשה של יושב ראש הוועדה להחליף את המושג המלצת המשטרה, הודעת המשטרה, לגורם ספציפי שימליץ.

איילת לוי נחום: בסעיף 25ב בעמוד 2 ייאמר: "ראש חטיבת אגף האבטחה או קצין אחר שמינה המפכ"ל בדרגת תת ניצב".

טל ימיני: ראש חטיבת אבטחה ורישוי במשטרת ישראל.

איילת לוי נחום: "ראש חטיבת אבטחה ורישוי במשטרת ישראל או קצין אחר שמינה המפכ"ל בדרגת תת ניצב".

יואב קיש: בסדר.

איילת לוי נחום: בסעיף (ב) באותו עמוד, סעיף 2א5ב(ב), ייאמר: "ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה או קצין בדרגת רב-פקד ומעלה שהוא הסמיך לכך (בפרק זה – הקצין המוסמך) ולחילופין הודעת הקצין המוסמך".

איילת לוי נחום: צריך להבין שהדרגה שנקבעה כאן היא רב-פקד ומעלה מול המנהל.

יואב קיש: רב-פקד זה כמו רב-סרן?

קריאה: משהו כזה.

יואב קיש: זה מי שאמור לשבת עם המנהל?

ענת מססה קינן: לא.

ענת מססה קינן: הוא רק מעביר.

ענת מססה קינן: זה מה שהוא עושה גם היום.

יואב קיש: מעביר את ההודעה.

ענת מססה קינן: כן.

יואב קיש: לא מול המנהל והוא לא בדרגה של המנהל.

יואב קיש: אין שום קשר.

איילת לוי נחום: המלצת ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה או קצין בדרגת רב-פקד ומעלה.

שרונה עבר הדני: המשמעות של מה שכתוב כאן היא שכל נוהל האבטחה צריך לעבור לאישור ראש החטיבה.

שרונה עבר הדני: אין לי בעיה עם זה.

שרונה עבר הדני: אני רק מציינת.

יואב קיש: אני לא מבין, לא היה לכם מספיק זמן להגיע לנוסח מוסכם?

יואל הדר: זה מה שאמרנו בפעם הקודמת.

יואל הדר: פעם זה ראש אגף חקירות, פעם זה ראש אגף חקירות ומודיעין.

יואב קיש: אני אמרתי שכל תפקיד צריך שיהיה ברור.

יואב קיש: מצדי תנסחו את זה כך שיהיה סעיף שכל תפקיד שמוגדר כאן של קצין כזה או אחר, ניתן לשינוי בהחלטת מפכ"ל לאותה דרגה כפי שהייתה לו.

יואב קיש: בסוף מה שחסר לו זה שבמקום ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה, צריך להיות כתוב או מי שהמפכ"ל מינה והוא בעצם ממנה קצין בדרגת רב-פקד ומעלה שהוא הסמיך.

יואב קיש: אין לו בעיה עם הרב-פקד שהוא הסמיך אלא יש לו בעיה שהוא נעול עכשיו לראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה בלי שיש לו את הסיפה שהייתה לנו כאן "או קצין אחר שמינה המפכ"ל בדרגת ניצב".

איילת לוי נחום: מה אתם רוצים לשנות?

יואב קיש: אני רוצה להוסיף שיהיה ברור.

יואב קיש: מצדי, תורידי.

יואב קיש: בסעיף 25ב "או קצין אחר שמינה המפכ"ל בדרגת תת-ניצב".

יואב קיש: אני רוצה שיהיה סעיף נפרד - תכתבי כאן רק ראש אגף האבטחה – שיגיד בכל מקום שבו יש תפקיד מוגדר של המשטרה, רשאי המפכ"ל להחליף בעל תפקיד זה ובלבד שיהיה בדרגה זהה לדרגה של בעל התפקיד הקודם.

יואב קיש: אז אני פותר לך ולא צריך לכתוב את זה עשר פעמים בנוסח.

יואב קיש: בסוף אני אהיה עורך דין.

איילת לוי נחום: בדרך כלל אנחנו קובעים את התפקיד הפורש ולא רק את עניין הדרגה.

יואב קיש: הסיבה שאני נותן למשטרה גמישות להחליט בין התפקידים לפי ראות עיניה.

יואב קיש: אני לא קובע להם את המבנה הארגוני שבחוק ואני נותן להם את האפשרות.

יואב קיש: מה שחשוב זה שהדרגה משקפת את הבכירות ואת היחס שאני מצפה מהמשטרה לאותו אירוע.

איילת לוי נחום: חבל שלא העירו על זה לפני כן.

יואב קיש: היה דיון ארוך על זה וזה מה שסיכמנו שבכל מקום יהיה.

יואב קיש: במקום לכתוב את זה בכל מקום כמו שאני רואה שלא בדיוק הצלחנו, נעשה את זה.

יואב קיש: זה אומר שבסעיף 25ב שהקראת קודם יהיה כתוב רק ראש חטיבת אבטחה ורישוי, ויורד הסיפה "או קצין אחר שמינה המפכ"ל", כי לא צריך את זה, כי זה יהיה כתוב בנפרד.

יואב קיש: ועכשיו כשאנחנו מגיעים לסעיף הזה, בעצם אין לך את הבעיה שהייתה לך.

יואב קיש: עכשיו להבין את המהות של התפקיד.

יואב קיש: אנחנו בסעיף שמדבר על רישיון לעיסוק בקנאביס.

יואב קיש: אמרנו לפני רגע שאבטחה ומיגון קובע ראש חטיבת האבטחה.

יואב קיש: אמרנו בסעיף (א1) שתנאים יפורסמו.

יואב קיש: ב-(ב) אמרנו שלא יינתן רישיון אלא לאחר שנמסרה המלצת ראש אגף חקירות או קצין כי נסיבות העניין אינן מצריכות את המלצתו.

יואב קיש: בסדר.

הדס פטר: כל מי שנותן המלצות מטעם המשטרה לעניין הרישיון, זה יהיה קצין בדרגת רב-פקד ומעלה.

יואב קיש: את אומרת שאין כאן חשיבות לדרגה כי הוא רק מעביר מינהלתית את ההמלצה.

הדס פטר: כן.

קריאה: וזה נכון.

קריאה: כך זה עובד.

יואב קיש: אני מסכים.

איילת לוי נחום: סעיף 25ב1(א), מתן המלצה לרישיון עיסוק בקנאבוס.

איילת לוי נחום: אותו קצין, מעתה ואילך נקרא לו הקצין המוסמך.

יואב קיש: זה הרב-פקד?

איילת לוי נחום: כן.

איילת לוי נחום: כך גם בסעיף קטן (ב), הקצין המוסמך.

איילת לוי נחום: כך גם בסעיף (ג), הקצין המוסמך.

יואב קיש: בסדר.

איילת לוי נחום: בסעיף (ג1) אתה רוצה לדון עכשיו?

יואב קיש: כן.

איילת לוי נחום: סעיף (ג1) מתחבר ל-(ג) והוא מדבר על מצבים בהם מדובר בתאגיד זר כאשר למשטרה אין באמת יכולת לאמת את המידע.

איילת לוי נחום: עכשיו השאלה מה היא עושה.

יואב קיש: אנחנו מדברים רק על (ג) כאשר אין מספיק מידע ואז הוא מעביר את האמירה שלו להחלטת השר לביטחון פנים אשר יחליט בעניין הרישיון רק לאחר שהתייעץ עם שר הכלכלה, שר הבריאות ושר האוצר.

איתי מלכיאור: מינהל סחר חוץ, משרד הכלכלה.

איתי מלכיאור: כבוד היושב ראש, לפני שלושה ימים הגענו כאן להסכמות לגבי ועדה, גם ביטחון פנים הסכימו ושאר היועצים המשפטיים הסכימו, וכאן הלכנו אחורה בנושא הזה ויש לנו מספר בעיות מהותיות.

איתי מלכיאור: קודם כל, נוסף כאן עוד מקרה כמו תאגיד ישראלי שבעלי המניות שלו הם זרים.

יואב קיש: זה לא נוסף.

יואב קיש: זה היה בנוסח מלכתחילה.

איתי מלכיאור: אני אתן לך מקרה של אזרח ישראלי שלמשטרה יש בעיה אתו – עולה חדש מלפני שבועיים, הוא אזרח ישראלי, המשטרה לא יכולה לאמת את המסמכים שהוא הביא כמו תעודת יושר מחוץ לארץ.

איתי מלכיאור: לכן התפיסה שלנו הייתה – וזה ענה לזה, הסעיף הקודם ענה לזה לגמרי – שאותה ועדה שתקום באותם מקרים, המשטרה יכולה לומר לא.

איתי מלכיאור: האיש הזה לא בסדר, ראינו ובדקנו את המסמכים והוא לא בסדר, אבל אם יש בעיה עם מסמכים שזה הנושא עליו אנחנו מדברים, הדבר הזה צריך להגיע להכרעה כלשהי.

איתי מלכיאור: קודם כל, לא ראוי שזה יגיע לשר.

איתי מלכיאור: אני לא חושב שהשר הוא זה שצריך לשבת על המדוכה במקרה כזה, ודאי שלא השר שממונה על המשטרה.

יואב קיש: אני הבנתי שלא היו הסכמות בנושא הוועדה.

תהילה ורון: בין מי למי?

תהילה ורון: אולי בינינו לבין הייעוץ המשפטי .

איילת לוי נחום: לא.

איילת לוי נחום: זה לא עניין של ייעוץ משפטי.

קריאה: רשות ניירות ערך לא הסכימה.

איילת לוי נחום: לשיטתנו, קודם כל, ועדה, יכולות להיות כמה אפשרויות.

איילת לוי נחום: יכולים להיות רק ארבעת המשרדים הרלוונטיים, נקרא להם הגופים – המשטרה, ביטחון פנים, אוצר וכלכלה.

איילת לוי נחום: אני לא בטוחה שאנחנו צריכים מעודדים מהצדדים כמו הרשות לניירות ערך, שאני לא בטוחה שבהכרעות מדיניות מה הטיקט שלהם.

איילת לוי נחום: זה עניין של מתן רישיון.

איילת לוי נחום: אנחנו חשבנו וסברנו, והיה כאן דיון ארוך בנושא, שגם הוועדה הזאת וגם המשטרה צריכה לקבל את הכלים המתאימים כדי להתמודד עם שאלת אימות המידע.

איילת לוי נחום: הבנו שהתהליך הזה כרגע לא בשל בממשלה.

קריאה: מאיזו בחינה?

איילת לוי נחום: לא בשל כי אין יכולת כרגע לדון בשאלה של העברת מידע ואיזה מידע המשטרה צריכה.

תהילה ורון: אלה סיסמאות.

איילת לוי נחום: לא סיסמאות.

איילת לוי נחום: זו עבודה של הימים האחרונים.

יואב קיש: אלה לא סיסמאות.

יואב קיש: היא צודקת.

יואב קיש: לא סתם הלכנו לנוסח הזה.

יואב קיש: קודם כל, ניסינו להפריד את בקשות המידע להחלטה אחר כך שאין מידע.

יואב קיש: הבנו שאין עניין של בקשות מידע כי משרד המשפטים הבהיר שלפי החוקים הקיימים, הגופים הרלוונטיים לא יכולים להעביר מידע במקרה הזה.

יואב קיש: נכון?

יואב קיש: אני צודק?

איילת לוי נחום: נכון.

יואב קיש: לכן אני לא הולך לשנות את חוק הרשות להלבנת הון או כיוצא בזה.

יואב קיש: לכן במקרה הזה המידע היחידי שקיים בידינו הוא המידע שיש במשטרה.

יואב קיש: לכן לא צריך עוד איזה גורם לאיסוף מידע.

יואב קיש: לכן בסוף המשטרה אומרת שאין מידע מספיק בידיה לענות לכאן או לכאן.

יואב קיש: הגענו לסיטואציה של החלטה.

יואב קיש: לכן אנחנו עכשיו דנים רק בנושא ההחלטה.

יואב קיש: בנושא ההחלטה אני אומר שאני רוצה לבנות משהו מאוזן אבל עדיין להשאיר בו רוב, תקראי לזה כך, של הגופים האחראים על ביטחון הציבור.

יואב קיש: זה מה שאני רוצה כי כך החלטתי, בסדר?

קריאה: מסכימים.

יואב קיש: זה המנגנון שמוצע כאן.

תהילה ורון: שרק הוא קובע.

תהילה ורון: זה המנגנון קובע.

יואב קיש: נכון אבל הוא מתייעץ.

תהילה ורון: זה שהוא מתייעץ, זה נותן ערך.

יואב קיש: נחזור למנגנון הוועדה.

יואב קיש: אני רוצה שתלכי בקווים המנחים שאמרתי.

תהילה ורון: אני מבינה.

תהילה ורון: גם הבנתי את זה בדיון הקודם.

יואב קיש: מה הקווים?

תהילה ורון: יש לנו את צו הייבוא והייצוא, ייצוא טובין דו שימושיים, שיש שם מנגנון שנקרא ועדת מנכ"לים.

תהילה ורון: זה מנגנון שאם לדוגמה יש מחלוקת, יש כמה משרדים שמעורבים בכל רישיון של טובין דו שימושיים, שהם משרד הביטחון, משרד החוץ ומשרד הכלכלה, כל אחד מהפריזמה שלו, ביטחונית, מדיניות חוץ ומדיניות סחר חוץ.

תהילה ורון: בהנחה ואין הסכמה בין הגורמים האלה, או שהיצואן קיבל מענה שלילי, או שהיצואן או שאחד מהמשרדים יכול לפנות לוועדת המנכ"לים.

תהילה ורון: ועדת המנכ"לים מורכבת ממנכ"לים של שלושת המשרדים.

יואב קיש: מי המנכ"לים שאת מציעה כאן?

תהילה ורון: אני אומר לך את מי אני מציעה כי אני גם חושבת שזה צריך להתקבל בדעת רוב כי שם יש איזשהו מנגנון.

תהילה ורון: אני הייתי מציעה את ביטחון פנים, כלכלה, אוצר, בריאות ומשרד ראש הממשלה, ושהוועדה הזאת תהיה ועדה שהיא לא תהיה ועדה ממליצה אלא ועדה מחליטה וזה יתקבל בדעת רוב.

תהילה ורון: ברגע שיש לך שם את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ממילא הוא הרבה פעמים מפשר בין המשרדים כשיש מחלוקות ודברים עולים לשם.

תהילה ורון: במקום המנגנון שיש בצו הייבוא והייצוא דו שימושי, כאשר לא מסכימים, אז עולים למשרד ראש הממשלה, אני אומרת בואו נבנה אותו כבר בתוך הוועדה ושהוועדה הזאת תשקול את כלל השיקולים, גם ביטחוניים, גם של משקיעים, היבטי סחר חוץ והיבטי מדיניות חוץ.

תהילה ורון: כל מה שצריך.

תהילה ורון: אי אפשר להגיד שנציג ראש הממשלה הוא לא ביטחוניסטי ואי אפשר להגיד גם שהוא לא מבין בהשקעות.

יואב קיש: איך את סופרת את הבריאות?

תהילה ורון: נציג.

יואב קיש: אבל מאיזה כיוון הם באים?

יואב קיש: הם לא באים מהכיוון של העניין של המשטרה.

תהילה ורון: בוועדה הזאת הם יהיו חברים.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: אין לי בעיה.

יואב קיש: אני חושב שכך ראוי, זה תחום שלהם אבל אני רואה אותם מסתכלים על התחום של הבריאות, הגידולים, הייצוא והחשיבות של הדברים האלה.

יואב קיש: אני לא רואה אותם מסתכלים בהכרח בעיניים של הפריזמה של אולי מנכ"ל משרד ראש הממשלה ובוודאי מנכ"ל המשרד לביטחון פנים.

יואב קיש: אם כן, יש כאן ועדה לא מאוזנת.

יואב קיש: את לא עונה על הקריטריון שאמרתי.

יואב קיש: אני רוצה ועדה שתהיה מוטה לנושא המשטרתי.

יואב קיש: בבקשה, תציעי לי את האנשים.

תהילה ורון: אתה רוצה במקום בריאות מישהו אחר?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני חושב שהבריאות צריך להיות.

תהילה ורון: באיזה צד אתה רואה את הבריאות?

איתי מלכיאור: גם אנחנו לא זוללי משקיעים זרים.

יואל הדר: אפשר ללכת אתם בכיוון הזה אבל זה אומר לשנות את האיזון אותו אנחנו רוצים לשמור, כפי שאדוני הציע.

יואל הדר: תהיה המשטרה, המשרד לביטחון פנים, משרד האוצר ומשרד הכלכלה.

יואב קיש: אבל מה עם בריאות?

יואל הדר: אנחנו ממליצים לכם.

יואל הדר: אנחנו לא גורם קובע.

יואל הדר: אתם הגורם הקובע.

איילת לוי נחום: אתה חוזר למנגנון הקודם.

קריאה: אבל אתם קובעים.

קריאה: אתם לא יכולים להיות גם בשלב הממליץ וגם בשלב המקבל את ההמלצה.

יואל הדר: אתם הגורם הקובע.

שרונה עבר הדני: הקושי שלי הוא טיפה ממקום אחר.

שרונה עבר הדני: בעיני רוחנו אנחנו חושבים על חברות ענק, על השקעות ענק ועל דברים גדולים שמוצדק ונכון שיבואו בפני מנכ"לים.

שרונה עבר הדני: אבל גם כאשר פוסלים אדם יחיד, תושב זר שמחזיק חמישה אחוזים במניות בחברה זרה או בחברה ישראלית, אנחנו נכנס חמישה מנכ"לים כדי לדון בעניינו?

יואל הדר: לא אמרתי מנכ"לים.

איילת לוי נחום: היא מדברת על הדרג המקצועי.

יואל הדר: לא אמרתי מנכ"ל.

יואל הדר: להצעה של היושב ראש, לא מנכ"ל.

יואב קיש: השר או מי מטעמו.

יואל הדר: ואז לא חייב להיות מנכ"ל.

יואב קיש: השר או מי מטעמו.

יואל הדר: אנחנו גורם מייעץ.

יואל הדר: אנחנו לא גורם מחליט למשרד הבריאות בנושא.

יואל הדר: אתם הגורם הקובע.

יואל הדר: אתם רוצים שיהיה משקיף של משרד הבריאות, בסדר.

קריאה: למה אתם מתנגדים למנכ"לים?

יואל הדר: כי לא צריך מנכ"לים.

יואב קיש: אני מסכים.

יואב קיש: זאת יכולה להיות ועדה שיהיו לה עשרות החלטות על שולחנה.

יואב קיש: השר או מי מטעמו – זה מה שאני רוצה לכתוב.

יואל הדר: משרד האוצר ישלח את המנכ"ל של.

יואל הדר: אין לנו בעיה.

יואב קיש: משרד המשפטים, אתם רוצים להוסיף משהו לדיון?

יפעת רווה: לא.

יפעת רווה: מבחינתנו מה שהיה חשוב באמת שירד הנושא של הלבנת הון.

קריאה: שלא יהיה נציג הלבנת הון.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: זה ירד.

איילת לוי נחום: הוועדה הזאת תהיה קצת נכה.

איילת לוי נחום: נציגיה ישבו, לא יהיה בידיהם כל מידע ועל בסיס מה הם יחליטו בנושא מתן רישיון ליחיד?

איילת לוי נחום: אין מידע.

איילת לוי נחום: לוועדה הזאת אין מנגנונים של קבלת מידע.

איילת לוי נחום: יבואו נציגי המשרדים השונים ומה יעשו בוועדה?

איתי מלכיאור: אמר היושב ראש, זה שלייקעס על שלייקעס.

איתי מלכיאור: השאלה כאן היא המהימנות של מסמכים שצריכים לקבל עליהם החלטה.

איתי מלכיאור: המשטרה יכולה לומר, לא.

איתי מלכיאור: אם המשטרה אמרה האיש לא, האיש הוא לא.

איתי מלכיאור: המנגנון אך ורק במקום שבו כאמור לא ברור המידע, וזה נכון לגבי עולה חדש שלפני שבוע הגיע לארץ והביא לך תעודת יושר ממדינה אחרת.

שרונה עבר הדני: זה לא מה שמופיע בהצעה.

שרונה עבר הדני: בהצעה מדובר על מצב שלמשטרה אין מידע והיא לא מסוגלת לגבש עמדה.

שרונה עבר הדני: לכן היועצת המשפטית צודקת לגבי שאלת המנגנון.

איתי מלכיאור: יש רשימה שתפורסם באופן מסודר ובה ייאמר מה צריך להגיש.

איתי מלכיאור: אם הוא לא הגיש את המסמכים, הוא נדחה מינהלית ולא דנים בעניינו.

איתי מלכיאור: הבעיה היא שהוא כן הגיש תעודת יושר אבל זו תעודת יושר מאיזה מקום.

יואב קיש: שקשה להם לאמת אותה.

קריאה: אי אפשר לפנות לרשויות ולאמת אותה?

איתי מלכיאור: אי אפשר לקבל אישור מהרשויות.

איתי מלכיאור: אנחנו חושדים שבמדינה הזאת יש כל מיני אנשים.

תהילה ורון: כמו שציינו, לנו יש באמת את הנספחים המסחריים ולפעמים כן יש לנו דרך לעזור.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את משרד הבריאות, מכיוון שזו המלצה אליכם, האם אתם חייבים להיות חברים בוועדה או שמספיק אם תרצו להיות משקיפים?

יואב קיש: כמובן אין בעיה אבל אני חושב שבסוף זה נראה לי הגיוני, מכיוון שההמלצה היא אליכם.

שרונה עבר הדני: זה תלוי.

שרונה עבר הדני: אם זו ועדה מחליטה.

יואל הדר: לא.

יואל הדר: היא לא מחליטה.

יואל הדר: היא ממליצה.

שרונה עבר הדני: אם הוועדה מחליטה, משרד הבריאות צריך להיות חלק ממנה.

שרונה עבר הדני: אם הוועדה ממליצה, יש לי את הדילמה שהעלה מנהל היק"ר שבעצם הוועדה לא מקבלת את ההיבט הנוסף ואת השיקולים של משרד הבריאות בנושא הזה.

תהילה ורון: הוא יכול להגיש עמדה כתובה, הוא יכול להופיע בפני הוועדה, הוא יכול להיות משקיף.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: הוא לא רוצה.

יואב קיש: את עושה כאן טעות קשה כי זה לא רלוונטי מה שאמרת.

יואב קיש: הם השחקן הכי חשוב מבחינתי, חוץ מהמשטרה.

יובל לנדשפט: משרד הכלכלה, יש גבול לאן אתם הולכים.

יובל לנדשפט: אתם רוצים לעצור את זה, תעצרו את זה.

יואב קיש: נשמע את היועצת המשפטית.

שרונה עבר הדני: מבחינה מהותית מתעוררת השאלה.

שרונה עבר הדני: כל הרעיון להעביר את זה מהמשטרה שפועלת לפי השיקולים אלה לפורום אחר, הוא לפי הראייה הרחבה יותר של הדברים.

שרונה עבר הדני: אני תוהה איך אותו פורום אחר יביא בחשבון בצורה ראויה את השיקולים של משרד הבריאות.

יואב קיש: אני שואל שאלה.

יואב קיש: אם אנחנו נכנסים למנגנון, אחרי המנגנון של הוועדה יש המלצה שלילית, מגיע ליק"ר והם מחליטים כן לתת רישיון.

יואב קיש: אז יש לנו את המנגנון שהולך לשר לביטחון פנים או שזה לא קשור למקרה הזה?

יואל הדר: לא.

יואל הדר: זה לא קשור.

שרונה עבר הדני: ברגע שמדובר בגורם ממליץ, ההחלטה של המנהל במשרד הבריאות היא סופית.

שרונה עבר הדני: נקודה.

שרונה עבר הדני: הוא חייב לראות את ההחלטה מבחינת דיני המינהל הציבורי.

יואב קיש: מכיוון שזו המלצה ואני רוצה שלמשרד הבריאות תהיה את הסמכות המלאה בסוף לקחת את ההחלטה שלו במכלול השיקולים שלו, הוא לא יהיה שותף אלא הוא יכול להיות משקיף אם הוא רוצה אבל ההחלטה נשארת בידיים של משרד הבריאות לחלוטין.

יואב קיש: זו המלצה בלבד וההחלטה היא של משרד הבריאות.

יואב קיש: אני בהחלט יכול לראות מצב שבו יהיו חילוקי דעות בוועדה ותתקבל עמדה שהיא בניגוד לעמדתכם, ואתם תחליטו אחרת.

יובל לנדשפט: אני עדיין חושב שנציגנו צריך להיות חבר ואני אסביר מדוע.

יובל לנדשפט: יש הבדל גדול בין חבר לבין משקיף.

יואב קיש: אבל אתם מחליטים.

יואב קיש: אתה ממליץ לעצמך?

יואב קיש: אמרתי עכשיו לפרוטוקול שאני משאיר לך לפעול בניגוד למה שהוועדה הזו תמליץ לך.

יואב קיש: זה הכי ברור.

יואב קיש: אתה רוצה להיות משקיף, תהיה משקיף.

יואב קיש: אין לי בעיה.

יואב קיש: משקיף, אני מאשר.

יואב קיש: סגרתי את הדיון.

יואב קיש: אנחנו נחזור לנושא הוועדה.

אסתר פלדמן: השלכה המשפטית במשרד האוצר.

אסתר פלדמן: רציתי להעיר לסעיף קטן (ג), לגבי מתן המלצה שלילית.

אסתר פלדמן: הקצין המוסמך רשאי לתת המלצה שלילית בשל היעדר יכולת לאמת את המידע בגלל שתאגיד זר מוגדר באופן כל כך רחב.

יואב קיש: צריך להמשיך.

יואב קיש: זה לא מספיק שהוא נותן המלצה שלילית.

יואב קיש: היא מעביר המלצה שלילית לוועדה לצורך העניין.

יואל הדר: צודקת.

יואל הדר: זאת לא המלצה שלילית.

יואב קיש: זאת לא המלצה שלילית.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: יהיה צריך לתקן את הניסוח.

אסתר פלדמן: בכל אופן, חשוב לנו להגיד, בגלל שהמונח תאגיד זר - - -

יואב קיש: חכי עם זה רגע.

יואב קיש: לא עכשיו נדבר על זה.

יואב קיש: אני בונה את הוועדה.

יואב קיש: את נתת הערה נכונה לגבי הניסוח.

אסתר פלדמן: עוד לא אמרתי את ההערה שלי.

יואב קיש: תאגיד זר וכל מה שהיה לנו עם משרד הכלכלה, אחר כך.

יואב קיש: לא עכשיו.

יואב קיש: אם כן, נתקן את הנוסח.

יואב קיש: אחר כך נדבר על תאגיד זר.

יואב קיש: במידה והייתה המלצה, לצורך העניין היעדר יכולת לאמת את המידע, תועבר ההחלטה בדבר המלצה לוועדה שתהיה מורכבת מארבעה גורמים – לכל אחד מהם, השר או מי מטעמו – היושב ראש יהיה המשרד לביטחון פנים.

יואב קיש: בעצם זה לא שר.

יואב קיש: מפכ"ל המשטרה חבר או מי מטעמו.

יואב קיש: אוצר וכלכלה.

יואב קיש: משרד הבריאות רשאי להביא משקיף אם הוא רוצה.

יואב קיש: ליושב ראש קול עודף בביטחון פנים.

יואב קיש: במידה ויש תיקו, יש לו קול עודף.

יואב קיש: יש לכם גם את ביטחון פנים וגם את המשטרה בפנים.

יואב קיש: הוועדה מעבירה המלצה למשרד הבריאות שהיה משקיף בוועדה ומשרד הבריאות, ראש יק"ר, יקבל את ההחלטה כראות עיניו, כמובן בהתחשב בהמלצה אבל יש לו סמכות מלאה לפעול גם הפוך מההמלצה שקיבל.

יואב קיש: זה לגבי המנגנון.

תהילה ורון: לגבי נציג משרד ראש הממשלה בוועדה.

יואב קיש: לא יהיה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: סיכמנו את הנושא הקשה והטעון הזה.

יואב קיש: עכשיו אני רוצה לפנות לנושא שמעלה משרד הכלכלה, ואני לא יודע למה האוצר התייחס לזה, לגבי משקיע זר.

יואב קיש: הגענו לאיזושהי הבנה אתם?

איילת לוי נחום: לא.

איילת לוי נחום: אנחנו חלוקים.

יואב קיש: זה הניסוח ב-(ג)?

אסתר פלדמן: כן.

יואב קיש: עכשיו זה הזמן להמשיך את ההערה שלך.

אסתר פלדמן: תודה רבה.

אסתר פלדמן: המצב הוא כזה שהיום מי שנכנס בתוך הסעיף הזה, זה תאגיד זר שמוגדר באופן מאוד רחב.

אסתר פלדמן: כלומר, נגיד חברת טבע מעבירה את מרכז הפעילות שלה לחוץ לארץ, טבע היא תאגיד זר לפי החוק הזה, או כל תאגיד שמישהו שיש לו מחזיק מעל חמישה אחוזים בתאגיד הישראלי הזה, הופך להיות מישהו שנכנס.

אסתר פלדמן: כלומר, חברה בורסאית שיש לה גורם שהוא לא ישראלי שמחזיק.

אסתר פלדמן: כאלה חברות, לדעתי אלה כל החברות הבורסאיות שלנו כאשר בכולן מחזיקים גורמים שאינם גורמים ישראלים.

איילת לוי נחום: זה תאגיד זר לפי החוק או מאיזו הגדרה?

אסתר פלדמן: כן.

אסתר פלדמן: אתם כתבתם תאגיד זר והגדרתם תאגיד זר.

אסתר פלדמן: כתבתם או תאגיד שאחד מבעלי העניין בו הוא תושב חוץ.

יואב קיש: יש הגדרה לתאגיד זר במקום אחר?

אסתר פלדמן: אנחנו מכירים גורם זר בחוק של איראן.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: יש הגדרה לתאגיד זר בחוק רשות ניירות ערך?

יואב קיש: מישהו יודע לומר לי?

אסתר פלדמן: אני לא מכירה.

אסתר פלדמן: אנחנו נבדוק.

שרונה עבר הדני: בנוסח כאן, תאגיד זר, תאגיד שהתאגד על פי דין זר או תאגיד שמרכז ניהול עסקיו או עיקר פעילותו מחוץ לישראל.

אסתר פלדמן: נכון.

אסתר פלדמן: כלומר, תאגיד ישראלי שהתאגד בישראל ויש לו מרכז פעילות עסקים בחוץ לארץ, הוא תאגיד זר.

אסתר פלדמן: יותר מזה, כל החברות, חברת אסם שמישהו רכש בה יותר מחמישה אחוזים או תאגיד ישראלי שאחד מבעלי העניין - - -

יואב קיש: את מעלה בעיה נוספת, מעבר לבעיה שהייתה קודם בכלל בהתייחסות השונה לתאגיד זר.

יואב קיש: דרך אגב, תאגיד זר, ההגדרה היא טובה.

יואב קיש: כאן הבעיה היא תאגיד – שזה גם אומר ישראלי – שאחד מבעלי העניין בו הוא תושב חוץ.

אסתר פלדמן: נכון.

יואב קיש: התוספת הזו היא בעייתית.

אסתר פלדמן: זה הלכה למעשה לדעתי מכניס את כל החברות.

יואב קיש: צריך להיות שהשליטה בו, לא אחד מבעליו אלא השליטה בו היא בידי תושב חוץ.

אסתר פלדמן: אז זה מחזיר אותך חזרה לתאגיד זר.

יואב קיש: אני מתקן את זה.

אסתר פלדמן: אנחנו מציעים שזה יהיה תאגיד שהתאגד על פי דין זר או בשליטת גורם זר.

ענת מססה קינן: היום בוחנים – שרון, תקני אותי אם אני טועה – כל בעל עניין מעל חמישה אחוזים.

קריאה: שזה לדעתנו חיצוני.

יואב קיש: אבל זה לא הגיוני.

שרונה עבר הדני: האמירה שלך מתייחסת למשהו אחר, לא לעצם המהות של הצורך לבחון אלא באיזה מסלול בוחנים אותם ומה המשמעויות של הבחינה הזו.

שרונה עבר הדני: זה הכול חוזר ואני גם אמרתי את זה בישיבה הקודמת.

שרונה עבר הדני: בסופו של דבר הכול חוזר לבני אדם ואנחנו בוחנים את בני האדם שמאחורי התאגידים השונים.

שרונה עבר הדני: יכול להיות תאגיד ישראלי שכולו מוחזק בידי זרים שגם ייצור לכם בעיה לצורך העניין.

שרונה עבר הדני: זה לא עצם ההתאגדות או עצם הזר או לא זר אלא בסופו של דבר היכולת לבחון את בני האדם.

אסתר פלדמן: אבל יש כאן

אסתר פלדמן: מסלול מחמיר שהלכה למעשה מכניס אליו את כל התאגידים הגדולים הישראלים.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אמרתי.

יואב קיש: אני מקבל את ההערה.

יואב קיש: התיקון יהיה כך: לא אחד מבעלי העניין בו הוא תושב חוץ אלא השליטה בו היא בידי תושב זר.

אסתר פלדמן: אפשר להכניס את זה להגדרה.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: בהגדרות יש לנו את זה?

אסתר פלדמן: כן.

אסתר פלדמן: תאגיד שהתאגד על פי דין זר או שמצוי בשליטת תושב חוץ או גורם זר.

יואב קיש: או שמצוי בשליטת גורם זר.

יואב קיש: כן.

אסתר פלדמן: תושב שאינו אזרח ישראלי.

הדס פטר: אדוני, אנחנו רוצים לבחון את זה כי תיאורטית יכולים להיות אנשים שעיקר פעילותם בישראל או מישהו אחד חבר בו ויהיו לי כמה שמחזיקים בחמישה אחוזים מהמניות והם יהיו בעייתיים מבחינתי.

הדס פטר: הם יכולים להיות חמישה ועוד חמישה ועוד חמישה ועוד חמישה.

יואב קיש: השאלה אם זה בשליטה.

יואב קיש: אם יש להם שליטה, את צודקת.

יואב קיש: אבל אם יש לו רק חמישה אחוזים, אי אפשר כל חברה שמישהו מחזיק בה, איזה משקיע זר, חמישה אחוזים או עשרה אחוזים, להגיד שאני בודק אותו.

ענת מססה קינן: אבל בודקים גם את הישראלי שמשקיע מעל חמישה אחוזים.

יואב קיש: תבדקו.

ענת מססה קינן: כל בעל עניין אנחנו בודקים.

ענת מססה קינן: לא משנה אם הוא זר או לא זר, בכל מקרה בודקים אותו כשיש לו מעל חמישה אחוזים.

ענת מססה קינן: אי אפשר לעשות הבחנה.

איתי מלכיאור: אפשר לפשט את העניין?

איתי מלכיאור: בסופו של דבר אנחנו חוזרים לאותה שאלה מהותית.

איתי מלכיאור: יש לנו כאלה שאנחנו יכולים לאשר וכאלה שאנחנו לא יכולים לאשר וכאלה שאנחנו לא יודעים לגביהם.

איתי מלכיאור: לגבי אלה שלא יודעים לגביהם, לא משנה לנו עכשיו אם זה תאגיד ישראלי שבעל העניין שלו זר, אם זה תאגיד זר שבעל המניות שלו הוא ישראלי.

איתי מלכיאור: כמו שאמר משרד הבריאות, זה יורד לאנשים.

איתי מלכיאור: לכן אני חושב שצריך לומר כאן, לשים מצב כללי שבו המשטרה תבדוק כי בכל מקרה צריך להגיש את כל המסמכים לגבי כל בעלי העניין.

איתי מלכיאור: אז אנחנו נראה שחלק מבעלי העניין הם זרים או מקומיים ולא משנה לנו איזה סוג תאגיד זה.

איתי מלכיאור: אני אומר שצריך לפשט ולומר שהיכן שהמשטרה לא מצליחה לאמת, זה יגיע לאותו מנגנון בדיקה.

איתי מלכיאור: מכיוון שאולי נדרשת תוספת זמן כאשר מדובר על מסמכים של זר – לכן עשינו הבחנה בין ארבעה חודשים לשישה חודשים – אפשר לציין שהיה אחד מהמופיעים בבקשה תושב זר, אז שישה חודשים, אם לא ארבעה.

איתי מלכיאור: זה נראה לי הרבה יותר פשוט.

ענת מססה קינן: התאגיד הוא רק לעניין הוועדה.

ענת מססה קינן: בכל מקרה כשהוא בעל עניין, הוא נבדק.

ענת מססה קינן: המשמעות של הפרשנות של התאגיד היא רק לזמן ולהעלות לוועדה או לא.

ענת מססה קינן: אין לזה שום פרשנות אחרת.

ענת מססה קינן: הבדיקה היא אותה בדיקה לגבי הזר ולגבי הישראלי.

יואב קיש: זה נשמע לי הגיוני.

אסתר פלדמן: תגידו שהכול אותה בדיקה.

אסתר פלדמן: תגידו.

אסתר פלדמן: אין בעיה.

אסתר פלדמן: למה צריך בסעיף קטן (ג) להגיד על תאגיד זר?

אסתר פלדמן: כל אחד שהמשטרה מצאה שהיא לא יכולה לאמת את המידע, יעלה לוועדה.

אסתר פלדמן: הדבר הזה הוא הרבה יותר נקי, הוא הרבה יותר נכון, הוא עומד בהסכמים הבין-לאומיים של מדינת ישראל.

אסתר פלדמן: כל אדם או כל בקשה.

אסתר פלדמן: יש מקרים בהם אתם לא יכולים לאמת את המידע ביחס למשקיע ישראלי.

הדס פטר: זה לא יקרה.

אסתר פלדמן: מה זה לא אמור לקרות?

אסתר פלדמן: ואם זה יקרה?

הדס פטר: מבחינת המשטרה, כל אימת שלא נוכל לאמת, מבחינתנו, אני לא מתעקשת עכשיו על תאגיד זר לצורך העניין.

הדס פטר: כל אימת שאני לא אוכל לאמת את המידע, מבחינתנו יש את הפרוצדורה.

אסתר פלדמן: המשטרה לא מתנגדת.

איילת לוי נחום: יש כאן עניין של תפיסה.

איילת לוי נחום: הסברתי לך את זה גם בשיחות הקודמות אבל אני אסביר גם לוועדה.

איילת לוי נחום: יש כאן עניין של תפיסה.

איילת לוי נחום: האם בחקיקה אנחנו אומרים שהמשטרה לגבי משקיע ישראלי, לגבי מבקש רישיון ישראלי, יש מצב שבו היא תאמר שהיא לא יכולה לאמת את המידע.

אסתר פלדמן: לא יודעת.

אסתר פלדמן: כמו הדוגמה שניתנה כאן של עולה חדש שהגיע אתמול ואני לא יודעת לאמת את המסמכים.

איילת לוי נחום: אחריות המשטרה לגבי משקיע ישראלי, כשאין בעיה של תאגיד זר או כשאני כבר חוצה את גבולות המדינה ולא יכולה לאמת את המסמכים, מבחינתי אחריות המשטרה, לתפיסתנו המקצועית, היא לתת עמדה.

אסתר פלדמן: עמדה מקצועית מעבר לעמדת המשטרה?

יואב קיש: מה לגבי עולה חדש?

יואב קיש: איך פותרים את זה?

יואב קיש: הגיע עכשיו עולה חדש ומבקש רישיון לקנאביס.

איילת לוי נחום: אני לא יודעת.

איילת לוי נחום: תגיד המשטרה.

יואב קיש: בא עולה חדש ורוצה לקבל רישיון לקנאביס.

קריאה: הנה, יש בעיה.

אסתר פלדמן: הוא אזרח ישראלי.

אסתר פלדמן: איך אפשר להתייחס אליו אחרת?

הדס פטר: הוא עלה עכשיו לארץ במטוס והוא קיבל תעודת זהות ישראלית.

אסתר פלדמן: אזרח ישראלי ירד והגיש רישיון.

הדס פטר: אם הגיע עכשיו מישהו שקיבל תושבות אתמול ועלה לישראל, בעיקרון אני באותה בעיה.

יואב קיש: אם כן, יש לך בעיה עם סגמנט ספציפי לגבי תושבים ישראלים.

הדס פטר: יכולה להיות לי בעיה.

אסתר פלדמן: עכשיו אנחנו נתחיל לייחד תושבים מתוך האזרחים הישראלים?

אסתר פלדמן: פשוט נכתוב באופן כללי שלא עלה בידי המשטרה לאמת את הנתונים שהועברו אליה, יעבור לוועדה.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני מקבל את זה.

אסתר פלדמן: המשטרה מסכימה לזה ואנחנו מבקשים לעשות את זה.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אז אנחנו לא מתעסקים עם תאגיד זר ותושב.

אסתר פלדמן: זה שוויוני, זה אובייקטיבי וזה מקצועי.

יואב קיש: משרד המשפטים, אני רוצה לשמוע את ההתייחסות שלכם.

יפעת רווה: אין לנו בדבר הזה עמדה.

יואב קיש: שמענו כאן התייחסויות שונות.

יואב קיש: בייעוץ המשפטי של הוועדה יש חשש שהמשטרה מול אזרח ישראלי אמורה לדעת.

יואב קיש: עלינו כאן על מקרה של עולה חדש שאין להם מידע, אז גם לגבי ישראלים יכולה להיות בעיה כזו.

יואב קיש: אני שואל אם יש לכם עמדה.

יפעת רווה: אין לנו.

יפעת רווה: אני גם לא רוצה לשלוף עמדות.

יפעת רווה: זה לא יהיה רציני אם אני אשלוף עמדה בלי לבדוק.

יואב קיש: הם ידעו שזה היה נושא על הפרק בישיבה הקודמת.

יואב קיש: אמרנו שזה מהנושאים שאנחנו רוצים להסדיר.

יואב קיש: עברו שלושה-ארבעה ימים ואתם באים ואין לכם עמדה.

איילת לוי נחום: זה עניין משפטי?

יפעת רווה: לא.

יפעת רווה: זה לא משפטי וזה לא יהיה רציני אם אני אשלוף משהו.

יואב קיש: זה לא משפטי?

יפעת רווה: לא.

קריאה: זה בהחלט לא משפטי.

יפעת רווה: אמרנו מה חשוב לנו בדבר הזה.

יואב קיש: מכיוון שראינו מקרה שגם בנושא של אזרח ישראלי יכולה להיות בעיה וגם לאור הבעייתיות הבין-לאומית שזה יכול לייצר, אני הולך לתקן את הסעיף.

יואב קיש: אנחנו נתייחס למקרים בהם למשטרה לא יהיה מידע לאמת.

הדס פטר: בעצם זאת הודעה.

הדס פטר: זאת לא המלצה.

איילת לוי נחום: זאת הודעה.

איילת לוי נחום: מודיעים לוועדה.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: מודיעים לוועדה.

יואב קיש: אין המלצה שלילית.

יואב קיש: את זה כבר הורדנו.

יואב קיש: יש הודעה לוועדה, ליושב ראש הוועדה, שבמקרה כזה וכזה לא ניתן לאמת את המסמכים.

יואב קיש: מעבירים את כל המסמכים שהוגשו ליושב ראש הוועדה והוא מזמן את הוועדה כפי שהגדרנו אותה והיא צריכה לקבל את החלטתה תוך חודשיים.

קריאה: את המלצתה.

יואב קיש: את המלצתה.

יואב קיש: החלטה כאשר המשמעות של ההחלטה היא המלצה למשרד הבריאות תוך חודשיים.

יואב קיש: לא מסרה המלצה תוך חודשיים, משרד הבריאות רשאי לשלוח אזכור ליושב ראש הוועדה מטעם המשרד לביטחון פנים, שיש לו חודש לתת תשובה בעניין.

יואב קיש: לא נתן תשובה, לצורך העניין אני משאיר את ההחלטה.

יואב קיש: אפשר לקחת החלטה גם ללא המלצה של הוועדה.

אהוד אורטל: החלטתם להוריד בהגדרות את הנושא של תאגיד זר.

איילת לוי נחום: לא.

איילת לוי נחום: כי זה לעניין הזמנים.

יובל לנדשפט: צריך לומר שהיה אחד מנשואי הבקשה תושב זר, יש עוד חודשיים כי כאמור זה יכול להיות תאגיד ישראל או זר או כל אחר.

יובל לנדשפט: ברגע שנדרשת בדיקה על משהו שהוא זר.

יואב קיש: איזה סעיף זה?

הדס פטר: אדוני, אנחנו יכולים לא לייחד את החודשיים רק לתאגיד זר.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: את רוצה להישאר בארבעה חודשים לכולם?

הדס פטר: לא.

יואב קיש: באיזה סעיף זה?

איילת לוי נחום: זה בסעיף (ד) בעמוד 4: "המלצת הקצין המוסמך תינתן לא יאוחר מארבעה חודשים מיום שהועברו לו על ידי המנהל כל המסמכים הדרושים.

איילת לוי נחום: לעניין תאגיד זר או תושב חוץ, רשאי קצין בדרגת ניצב משנה שהוסמך על ידי ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה להאריך את המועד הקבוע למתן המלצת הקצין המוסמך, מעת לעת, לתקופות נוספות ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלו על חודשיים.

איילת לוי נחום: האריך קצין בדרגת ניצב משנה שהוסמך על ידי ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה את המועד כאמור למתן המלצת הקצין המוסמך, תועבר הודעה על כך למנהל".

יואב קיש: הנה, זה תאגיד זר או תושב חוץ.

יואב קיש: זה בסדר.

אהוד אורטל: בהגדרות יש הגדרה יותר צרה של תאגיד זר, שזה לא יהיה כל תאגיד.

יואב קיש: מה שיש היום בהגדרה.

יואב קיש: תקרא אותה ואם יש לך בעיה, תחזור אלי.

יואב קיש: תקרא את ההגדרה של תאגיד זר.

יואב קיש: אם יש לך בעיה, תחזור אלי.

תהילה ורון: בהגדרה של תאגיד זר, אנחנו אומרים בעל שליטה.

יואב קיש: בהגדרה.

יואב קיש: נקרא.

איילת לוי נחום: הגדרת תאגיד זר: "תאגיד שהתאגד על פי דין זר או בתאגיד שמרכז ניהול עסקיו או עיקר פעילותו מחוץ לישראל".

יואב קיש: אני לא מבין מה הבעיה.

יואב קיש: ביקשתי שתקראו את ההגדרה ותאמרו לי אם יש לכם בעיה עם זה.

תהילה ורון: לא אמרתי שיש בעיה אבל זה היה בעל עניין.

תהילה ורון: שינינו את זה עכשיו.

ענת מססה קינן: לבעל עניין יש הגדרה אחרת.

אסתר פלדמן: אנחנו הצענו שתאגיד לא יהיה מי שמרכז פעילותו מחוץ לישראל אלא או התאגד לפי דין זר או נשלט על ידי תושב חוץ.

איילת לוי נחום: אתה אמרת שאתה מקבל את ההערה.

איילת לוי נחום: רציתי לוודא שהיא הוטמעה.

יואב קיש: תאגיד זר, זה ברור שהוא התאגד על פי דין זר.

ענת מססה קינן: אנחנו אומרים שזה רק לעניין הזמנים.

ענת מססה קינן: כל העניין הזה הוא אם יהיו חודשיים אורכה או לא יהיו.

יואב קיש: אבל זה ברור שמרכז ניהול עסקיו או עיקר פעילותו מחוץ לישראל.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: זה דווקא לא הגיוני.

אסתר פלדמן: יש המון חברות כמו טבע.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: תאגיד זר הוא תאגיד שהתאגד על פי דין זר או תאגיד שנשלט על ידי גורמים זרים.

יואב קיש: תאגיד ישראלי שנשלט על ידי גורמים זרים.

איילת לוי נחום: בעל השליטה בו.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: בעל השליטה בו .

איילת לוי נחום: יש הגדרה כזו דומה.

איילת לוי נחום: צריך לבדוק אותה.

אסתר פלדמן: כן.

אסתר פלדמן: אנחנו נעביר ליועצת המשפטית.

יואב קיש: תעבירו הגדרה, אבל זה נכון.

יואב קיש: יכולה להיות חברה ישראלית שמשקיעה בהמון דברים בחוץ לארץ והיא עדיין ישראלית לכל דבר.

יואב קיש: כלכלה, אוצר, בריאות ומשטרה, תקשיבו.

יואב קיש: היו לנו שני נושאים מרכזיים בהם דנו וסגרנו אותם כרגע.

יואב קיש: האחד, הנושא של האם מתייחסים לזר או לא.

יואב קיש: פתרנו את זה כך שמתייחסים באופן אחיד כי ראינו שיש גם מקרים של תושבים או אזרחים ישראליים שיכולים ליפול לקטגוריה הזאת.

יואב קיש: לכן התייחסנו לזה כאחד.

יואב קיש: הגדרנו את זה כאשר למשטרה אין יכולת לאמת את המידע.

יואב קיש: זה נושא אחד שנפתר.

יואב קיש: נושא שני הוא הנושא של מה קורה בסיטואציה הזאת.

יואב קיש: הגדרנו ועדה שמורכבת מארבעה שרים או מי מטעמם.

יואב קיש: זה יכול להיות המנכ"ל או היועצים המשפטיים שלהם.

יואב קיש: הוועדה תהיה מורכבת מארבעה כאשר משרד הבריאות יכול להיות משקיף.

יואב קיש: ההחלטה של הוועדה הזו היא המלצה שמועברת למשרד הבריאות ומשרד הבריאות בסוף קובע לפי שיקול דעתו.

יואב קיש: מתוך הארבעה האלה, אם יש תיקו, ליושב ראש יש קול כפול.

יואב קיש: השרים הם שר לביטחון פנים, מפכ"ל המשטרה, שר האוצר ושר הכלכלה.

אסתר פלדמן: ותיקון של תאגיד זה למי שהוא אינו נשלט על ידי מי שאינו אזרח ישראלי.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: הגדרנו שהמפכ"ל יוכל להחליף בתפקידים כל עוד הוא שומר על דרגה זהה בהמשך.

יואב קיש: אלה הדברים שעשינו.

יואב קיש: האם יש עוד דברים שלא הקראנו וצריך לעבור עליהם?

איילת לוי נחום: כן.

איילת לוי נחום: בעמוד 5, סעיף 25ג(א).

איילת לוי נחום: בעקבות ההערה הקודמת שינינו ל"שלום הציבור וביטחונו" במקום ביטחון הציבור.

איילת לוי נחום: כאן צריך להיות לא הקצין המוסמך.

איילת לוי נחום: "רשאי קצין משטרה בכיר כהגדרתו בפקודת המשטרה".

טל ימיני: קצין משטרה בכיר שהוסמך על ידי המפכ"ל.

ענת מססה קינן: זה סעיף קטן (ב).

ענת מססה קינן: מה שכתוב בסעיף קטן (ב), צריך להיות כתוב בסעיף קטן (א).

טל ימיני: אני אסביר.

טל ימיני: קצין משטרה בכיר הוא קצין בדרגת סגן ניצב ומעלה.

טל ימיני: קצין משטרה בכיר שהוסמך על ידי המפכ"ל.

טל ימיני: אנחנו לא רוצים שכל קצין משטרה בכיר, יש הרבה קצינים בדרגת סגן ניצב, יוכל לפנות בביטול אלא רק קצינים שספציפית הוסמכו על ידי המפכ"ל.

ענת מססה קינן: מה שכתוב בסעיף קטן (ב).

קריאה: אז אפשר להגדיר את זה כקצין בכיר ובכל יתר הסעיפים לא לחזור על אותה הגדרה.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: לקרוא לו קצין בכיר.

יואב קיש: להלן – הקצין הבכיר.

יואב קיש: בסדר.

איילת לוי נחום: בסעיף קטן (ב) נאמר קצין בכיר במקום קצין מוסמך.

יואב קיש: יש את הקצין המוסמך שהיה לנו קודם.

יואב קיש: קצין מוסמך נשאר מוסמך.

יואב קיש: כאן יש הגדרה לקצין בכיר.

ענת מססה קינן: כן.

ענת מססה קינן: כל השאר זה גם בכיר במקום מוסמך.

איילת לוי נחום: גם ב-(ב).

ענת מססה קינן: את יכולה ב-(א) להגדיר להלן קצין מוסמך.

ענת מססה קינן: ב-(ב) זה אותו אחד.

ענת מססה קינן: בכיר.

ענת מססה קינן: גם ב-(ג).

איילת לוי נחום: ב-(ג) זה גם הקצין הבכיר.

איילת לוי נחום: בעמוד 6, סעיף קטן (ה), כאן זה הופך להיות הקצין המוסמך.

ענת מססה קינן: לא.

ענת מססה קינן: זה גם הקצין הבכיר.

ענת מססה קינן: הכול זה הבכיר.

טל ימיני: הקצין המוסמך הוא בקטע של חוות דעת.

איילת לוי נחום: בסדר.

איילת לוי נחום: בסעיף קטן (ה) יהיה הקצין הבכיר.

איילת לוי נחום: עמוד 7.

איילת לוי נחום: סעיף 25ד1.

איילת לוי נחום: אני אקרא את סעיף (ג) בעמוד 8: "צו הפסקה מינהלי לא יינתן אם הוגשו בעניין אותו עסק ובשל אותן נסיבות כתב אישום לפי פרק זה או בקשה לצו הפסקה שיפוטי לפי סעיף 25ה".

איילת לוי נחום: עמוד 11, סעיף 25ה2, סמכות מקומית לעניין צו הפסקה מינהלי או שיפוטי: "בית משפט השלום לעניין סעיפים 25ד1 ו-25ה יהיה בית משפט השלום שבאזור שיפוטו מצוי העיסוק".

איילת לוי נחום: בעמוד 13, בעבירת קנס תיקנו את הנוסח ואני אקרא את סעיף 25ז1(ב): "על אף הוראות סעיף 221(ב) לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב-1982, רשאי השר לביטחון הפנים בהסכמת שר השפטים ושר הבריאות, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקבוע שיעור קנס העולה על סכום הקנס הקבוע בסעיף האמור לעבירה חוזרת או נוספת או לעבירה נמשכת ובלבד ששיעור הקנס לא יעלה על קנס הקבוע לאותה עבירה".

איילת לוי נחום: בעמוד 14, סעיף 4, סעיף התחילה.

איילת לוי נחום: "תחילתו של חוק זה בתוך שמונה חודשים מיום פרסומו".

יואב קיש: תכף נדבר עליו.

הדס פטר: בעצם יוצא שכל ההתייחסות לתאגיד זר היא רק לעניין הסמכות של ניצב משנה ומעלה לתת ארכה, במקום ארבעה חודשים, שישה חודשים.

הדס פטר: זה צריך להיות בזיקה למתן הארכה.

הדס פטר: אם אנחנו אומרים שהקושי לאמת או לבדוק את אותו אדם מתייחס לא רק לתאגיד זר, אז צריך להשאיר את שיקול דעת בידי הקצין שהוא בדרגה מאוד גבוהה, שזה ניצב משנה.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני לא נותן תירוץ אם זה לא תאגיד זר.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: לא נותן.

יואב קיש: לא יהיה.

יואל הדר: אבל זה יכול להיות גם אדם זר.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: בעל עניין.

יואב קיש: זה בסדר.

יואב קיש: כתוב תאגיד או רק אדם?

קריאה: לדעתי כתוב גם תושב זר.

יואב קיש: תושב חוץ.

יואב קיש: יש לך את זה.

יואל הדר: חוץ מעולה חדש.

יואל הדר: עם עולה חדש יש לנו בעיה.

יואב קיש: תתמודדו.

איתי מלכיאור: אתם יכולים אחרי שלושה חודשים להעביר לוועדה.

יואב קיש: יש למישהו עוד הערות לפני שדבר על התחילה?

יואב קיש: אני חוזר לנושא התחילה.

שרונה עבר הדני: התבקשנו לדייק את הוראת המעבר.

שרונה עבר הדני: באתר פרסמנו איזה מסמכים נדרשים כדי להגיש בקשה וכן הלאה.

שרונה עבר הדני: לא רק התנאים והדרישות אלא גם המסמכים.

איילת לוי נחום: תנאי מיגון ואבטחה, מגבלות, דרישות או מסמכים.

יובל לנדשפט: וכן מסמכים הנדרשים ממבקש הרישיון.

יואב קיש: זה חייב להיות.

שרונה עבר הדני: אדוני מוזמן לעיין באתר של היק"ר.

יואב קיש: מצוין.

יואב קיש: אני שמח.

יואב קיש: אני חוזר ואומר.

יואב קיש: עד תחילת החוק, עולם כמנהגו נוהג והכול ממשיך.

יואב קיש: אני ממש לא רוצה לייצר איזשהו עיכוב.

יואב קיש: אנחנו לא פוגעים בכלום מהדין הקיים היום לגבי קנאביס רפואי במדינת ישראל.

יואב קיש: ייצוא קנאביס רפואי מחוץ לגבולות ישראל, להבנתי תלוי בהחלטת ממשלה ולא צריך "חקיקה".

יואב קיש: הצורך שהתכנסנו כאן לחקיקה הוא בגלל אמירות מאוד ברורות מהשר לביטחון פנים שבמסגרת החוקית היום, למרות החלטות הממשלה, הוא לא רואה כלי מספק בידו לאפשר לשוק הזה לגדול משמעותית כאשר אנחנו מדברים, כך הבנתי, מ-200 מיליון אולי לארבעה מיליארד.

יואב קיש: לצורך העניין, פי 20.

יואב קיש: כולנו רוצים שזה יקרה.

יואב קיש: זוהי בשורה גדולה לחקלאים ואנחנו מאוד רוצים להיות שם.

יואב קיש: למשטרה.

יואב קיש: אני מצטער אבל אני לא מצליח להבין את הדרישה לשמונה חודשים.

יואב קיש: נראה לי מופרך.

יואב קיש: קיבלתם כבר את כוח האדם.

אמיר ליפשיץ: לא.

יואב קיש: מה אמרת לי שהאוצר כבר העביר?

אמיר ליפשיץ: האוצר התחייב להעביר בתקציב 2019.

יואב קיש: זאת אומרת, מה-1 בינואר 2019 שזה עוד שבועיים.

יואב קיש: אתם מתחילים להכשיר אנשים לאירוע הזה.

אמיר ליפשיץ: לא.

אמיר ליפשיץ: לא להכשיר.

אמיר ליפשיץ: אני צריך לגייס אנשים.

יואב קיש: אני חושב על שלושה חודשים.

יואב קיש: מה המשמעות שלכם אם אלה יהיו שלושה חודשים?

אמיר ליפשיץ: אנחנו פשוט לא נצליח לעמוד במשימה.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: אתה חושב שיום אחרי שלושת החודשים אתה תקבל פיצוץ של מאות חוות עובדות?

אמיר ליפשיץ: לא.

אמיר ליפשיץ: קודם כל, צריכה לבוא החלטת ממשלה שבכלל התהליך הזה יקרה.

אמיר ליפשיץ: מכיוון שהחלטת הממשלה כרוכה בחוק הזה שייתן את הסמכויות, אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שכמובן לא יהיו איזה שהן בעיות מיוחדות בהצעת המחליטים.

אמיר ליפשיץ: אנחנו מניחים שהדברים כרוכים אחד בשני.

אמיר ליפשיץ: הם הולכים ביחד.

אמיר ליפשיץ: לכן גם בהחלטת הממשלה, גם בהתייחסות שלנו כלפיה, ביקשנו את הארכה.

יואב קיש: אין לי בעיה.

יואב קיש: שהממשלה תחליט מה שהיא רוצה.

יואב קיש: אני לא אומר לממשלה שהיא מחויבת לאפשר ייצוא קנאביס רפואי עוד שלושה חודשים.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני אומר שהחוק הזה בתוקף עוד שלושה חודשים.

יואב קיש: תחליט הממשלה שהיא רוצה שמונה חודשים, תשכנעו את החברים בממשלה ותעשו את הוויכוח שם ולא כאן.

אהוד אורטל: בהחלט.

אהוד אורטל: אני רוצה לומר לוועדה שהצעת המחליטים שנדונה בינינו וכבר הוסכמה בהקשר הזה, דיברה על מתן תקופת התארגנות גם למשרד לביטחון פנים וגם למשרד הבריאות של שמונה חודשים על מנת שבתוך שמונת החודשים האלה יוכל להתחיל הייצוא בפועל.

אהוד אורטל: אני לא מבין את עמדת המשטרה מכיוון שנושא הזמנים אכן, כמו שאומר יושב ראש הוועדה, מוגדר בהחלטת הממשלה.

יואב קיש: אל תנסו דרך החוק הזה לייצר דחייה.

יואב קיש: זאת לא הכוונה.

אהוד אורטל: יש כאן דחייה על דחייה על תקופת התארגנות.

יואב קיש: מי שיקבע את לוחות הזמנים, אני לא רוצה שאני אקבע את לוחות הזמנים בוועדה הזאת.

יואב קיש: מבחינתי קיבלתם אור ירוק.

יואב קיש: תעשו את הדיון הממשלתי.

יואב קיש: הרי אנחנו ממילא מחכים שהחלטת הממשלה תקודם ושם תעשו את הדיון.

יואב קיש: תבוא לשם ותאמר שאתה צריך שמונה חודשים, תעשה את הוויכוח ובסוף יאשרו לך מה שיאשרו.

יואב קיש: מה מפריע לך שהחוק הזה נכנס לתוקף יותר מוקדם כל עוד אין החלטת ממשלה?

תהילה ורון: כי בממשלה הם לא מצליחים לייצר לזה רוב.

אמיר ליפשיץ: לא.

אמיר ליפשיץ: לא נכון.

יואב קיש: את זה תגידו בממשלה.

יואב קיש: עם כל הכבוד, הממשלה, השרים, ראש הממשלה והשר לביטחון פנים יודע להביא 23 מיליארד שקלים לשוטרים כשצריך, ואז הוא גם יודע לעשות את זה.

אמיר ליפשיץ: אדוני, אמרתי שאין לנו כאן בעיה עם משאבים.

אמיר ליפשיץ: המשאבים הוקצו ואין לנו מחלוקת עם משרד האוצר.

יואב קיש: אתה לא עונה לשאלה שלי.

יואב קיש: למה אתה צריך את זה כאן בחוק?

אמיר ליפשיץ: אני עונה.

אמיר ליפשיץ: זה חוק שהוא בתוקף והוא קיים.

אמיר ליפשיץ: ממשלת ישראל לא מיישמת אותו כאשר ברור שהכוונה היא ללכת ביחד.

אמיר ליפשיץ: ההפרדה המלאכותית בין החוק שמקנה לנו את הסמכויות לבין החלטת הממשלה היא באמת מלאכותית.

אמיר ליפשיץ: הבקשה שלנו לשמונה חודשים היא לא רק שאני אגייס ואכשיר אנשים במשך שמונה חודשים אלא זה ייקח לי הרבה יותר.

אמיר ליפשיץ: ברור לי שלוקח לי היום לגייס שוטר ולהכשיר אותו בהכשרה כללית כדי להיות שוטר ולאחר מכן להכשיר אותו בהכשרה ספציפית כדי לבצע את הבדיקות או כדי לבצע את משימת הפיקוח, ברור לי שזה לוקח זמן.

אמיר ליפשיץ: לכן אני בונה על ויסותים.

יואב קיש: אני אומר לך שלא ביום הראשון תקבל פתאום שוק של ארבעה מיליארד שקלים.

יואב קיש: זה לא יקרה.

יואב קיש: יש כאן תהליך צמיחה.

אמיר ליפשיץ: אני גם לא אצליח לגייס את כל כוח האדם שאני צריך ולהכשיר אותו ביום הראשון.

תמיר גדו: אתה מקבל כאן רק סמכויות.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס לגבי הפרדה מלאכותית שאתה מדבר עליה.

יואב קיש: יש כאן אבסורד מובנה ולמה אני אומר אבסורד מובנה?

יואב קיש: כשאני באתי להוביל את החקיקה הזאת הפרטית שלי הראשונה, ישבו כאן כולם מסביב לשולחן, כולל משרד הבריאות, ואמרו שלא צריך את החוק, כי מחר, אם אנחנו רוצים, אפשר לאשר ייצוא של קנאביס רפואי.

יואב קיש: אי אפשר לבוא ולומר הפרדה מלאכותית.

יואב קיש: אתה כבר נמצא היום לצורך העניין במציאות שיכולים לעשות קנאביס רפואי לייצוא, אם הממשלה רוצה.

יואב קיש: אז מה אתה פתאום אומר לי הפרדה מלאכותית?

יואב קיש: אני באתי ונתתי לך כאן כלים עודפים כי אני מקבל את אמירתו של השר לביטחון פנים ואת עמדת המשטרה שהיום במצב החוקי יש לכם קשיים לשמור על שלום הציבור במסגרת החוקתית הקיימת.

יואב קיש: אני מתקן אותה.

יואב קיש: תעשו את הוויכוח בשולחן הממשלה מתי אתם מתחילים.

יואב קיש: זה כאילו שאתה מדבר אתי על דברים לא רלוונטיים.

תמיר גדו: אני מנכ"ל אחת החברות שמשווקת הרבה שנים בשוק המקומי.

תמיר גדו: אני רק רוצה לתת איזשהו קונטקסט לכל מה שאתם אומרים כרגע כי מאוד חשוב שתבינו את הקונטקסט הזה ושתבינו מה המשמעויות של מה שאתם מבקשים כי יש לזה השלכות מאוד כבדות.

תמיר גדו: היום יש בסך הכול במדינת ישראל שני מפעלי GMP שמאושרים לפי ההסדרה החדשה ויכולים לייצא דה פקטו.

תמיר גדו: אנחנו יכולים לייצא דה פקטו – עזוב לרגע את החוק, אני מתכוון מבחינה תפעולית – מחר בבוקר.

תמיר גדו: אנחנו היום מפסידים שנה שלמה שכרגע אני כחברה, ואנחנו הראינו את זה לפרופסור אבי שמחון, לוועדה, אנחנו מפסידים 300 מיליון דולר בשנת 2019 כחברה אחת.

תמיר גדו: חברה אחת מתוך תעשייה שלמה.

תמיר גדו: אנחנו כרגע מחזיקים 158 עובדים.

תמיר גדו: אתה בטח יודע שטבע פיטרו בשנה האחרונה 1,000 עובדים.

תמיר גדו: אנחנו קלטנו 47 עובדים מתוך המפוטרים של טבע רק בחמשת החודשים האחרונים.

תמיר גדו: יש 950 עובדים כרגע של טבע שמחפשים עבודה.

תמיר גדו: אלה אנשים שהגיל הממוצע שלהם הוא מעל 45.

תמיר גדו: אלה אנשים שהוכשרו במשך 20-15 שנים לעשות דברים שהם צווארון לבן ולא מסוגלים למצוא שום דבר אחר חוץ מתעשיית פארמה.

תמיר גדו: כשאנחנו מדברים על קנאביס או קנאבוס, אתם צריכים להבין שאנחנו בעצם מייצרים כאן תעשיית פארמה לכל דבר.

תמיר גדו: יש כרגע מתוך המפעל שלנו שמונה ניסויים קליניים שרצים בפאזה שתיים של תרופות שיגיעו באיזה שלב ל-FDA.

תמיר גדו: יש בחוק כלים שלובים שאתם צריכים להבין את המשמעות שלו.

תמיר גדו: אם אתם קובעים בהינף יד ששמונה חודשים הם תחולת החוק, ומן הסתם גם החלטת ממשלה תקבע מה שהיא תקבע, בסופו של יום שנת 2019 היא שנה אבודה.

תמיר גדו: זה אומר שאני שנערכתי מתוך איזושהי תקווה שהדבר הזה יקרה, אני צריך לפטר בין 35 ל-40 עובדים מיידית.

תמיר גדו: על כל עובד שאנחנו מעסיקים, יש ארבעה עובדי קבלן חיצוניים.

תמיר גדו: זאת אומרת, אלה עוד 150-140 עובדים.

תמיר גדו: אלה כמעט 200 עובדים וזה בחברה אחת.

תמיר גדו: זה אומר הפסד היום למשק של 300 מיליון דולר מחברה אחת, שאלה 25 אחוזים מס הכנסה.

יואב קיש: אני לא יודע איך קפצת ל-300 מיליון דולר.

תמיר גדו: יש לנו חוזים שהראינו לפרופסור אבי שמחון.

תמיר גדו: אנחנו מפסידים שנה שלמה כאשר דה פקטו מה שאמרת הוא מאוד נכון.

תמיר גדו: אין היום מאות חברות.

תמיר גדו: יש מספר חד ספרתי בודד של שניים ואולי יהיו שלוש או ארבע חברות.

תמיר גדו: זה מה שיהיה דה פקטו בשנה הקרובה.

תמיר גדו: לכן אנחנו לא רואים שום אתגר משמעותי למשטרת ישראל להיערך לדבר הזה.

תמיר גדו: ממילא זה ייקח מספר חודשים.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס לדבריך.

יואב קיש: ראשית, מה שאמרת הוא מאוד חשוב, הוא הסיבה המשמעותית שאני כאן נערך לעשות את החקיקה הזאת הכי מהר שאני יכול ואני דוחף את זה חזק בכל הכוח.

יואב קיש: מצד שני, זה לא צריך, עם כל הכבוד לכמה שאני רוצה את זה, להכניס את המשטרה לסד שהיא לא מסוגלת לעשות את תפקידה.

יואב קיש: אתה הרי מבין שאלה שיקולים מקבילים לצורך העניין.

יואב קיש: הם לא בהכרח חותכים.

יואב קיש: אתה נתת כאן אמירה מאוד חשובה ואני חושב שחשוב ששמעו אותה כד להבין את הפוטנציאל ואת המשמעויות, בין אם זה למסים, בין אם זה להעסקת עובדים וכולי.

יואב קיש: חשוב מאוד ואני מתחבר מאוד לכל מה שאמרת ואני כאן עבדתי מהר מאוד ככל שאני יכול.

יואב קיש: ראיתם שאני עושה מאמץ כן ואמיתי לקדם את זה והצלחנו לייצר, אני חושב, חוק שבאמת לקח את הדבר הבסיסי שהמשטרה הייתה צריכה תוך כדי שמירה על היכולת של יק"ר להמשיך ולנהל את האירוע בתפיסתו, ואני מאוד שמח שהגענו לתוצאה הסופית הזאת.

יואב קיש: בסך הכול אני חושב שהיא באמת טובה.

יואב קיש: אני אומר שוב שזה לא בהכרח שנלך לשם בלי שהמשטרה תהיה מוכנה לעמוד במשימות שלה.

יואב קיש: לכן המשימות של המשטרה ייקבעו – וכאן אני אומר בצורה הכי ברורה – על ידי הממשלה בהחלטת הממשלה.

יואב קיש: אני לא הולך בחוק הזה להגביל.

יואב קיש: אני לא אוהב את ה-1 באפריל אבל אני אעשה את זה ב-2 באפריל.

יואב קיש: תרצה הממשלה בהחלטתה לדחות את זה ליוני, לאוגוסט, שתדחה.

יואל הדר: יש פה שני אלמנטים.

יואל הדר: הייצוא, זה נכון.

יואל הדר: זה פן אחד של החוק.

יואל הדר: אבל החוק נותן יותר מזה למשטרה, מה שלא היה לה עד עכשיו, נושא הפיקוח.

יואל הדר: היא צריכה שוטרים כדי לפקח וזה לא בחוק.

יואל הדר: היא לא יכולה לעשות את זה היום כי אין לה סמכויות אותן נתת לה בחוק הזה.

יואל הדר: לפיקוח היא צריכה לגייס אנשים.

יואל הדר: יכול להיות מצב שלא יהיו לה העובדים ואז לכאורה יש לה אחריות שהיא לא יכולה לממש כי אין לה כוח אדם.

יואל הדר: לכן צריכים את הדחייה, לא בגלל הייצוא אלא בגלל הפיקוח.

יואב קיש: גם את הדיון הזה אתה יכול לעשות בממשלה.

יואב קיש: בעצם היום אנחנו במצב קיים ואני בעצם נותן כלים.

יואב קיש: אתה מדבר אתי על המצב הקיים.

יואב קיש: אני אומר, בסדר, אני מוכן לחיות עם זה שלמשטרה ייקח זמן להתארגן בשינוי מהמצב הקיים.

יואב קיש: מה לעשות, היום יש מצב קיים.

יואב קיש: אני לא מרע את מצב שלום הציבור.

יואב קיש: אתה לא יכול להגיד לי שבזה שאני קובע החלטה מוקדמת, הרעתי את שלום הציבור.

יואב קיש: לא, כי המצב הקיים קיים.

יואב קיש: אולי לא עשיתי מספיק טוב ומספיק מהר.

יואב קיש: אני מוכן לחיות עם זה.

יואל הדר: היום אין לה סמכות ולכן היא לא יכולה לממש.

יואב קיש: אני נותן לה ואני נותן לכם בקצב שלכם.

יואב קיש: אם לא תספיקו, אז לא תממשו.

יואב קיש: אם תספיקו, תממשו.

אהוד אורטל: עוסקים כאן בסמכויות משטרה.

אהוד אורטל: יואל, איך אתה הופך את זה לדיון סמי תקציבי?

אמיר ליפשיץ: אבל מישהו צריך לעשות את זה.

יואב קיש: אני שואל את האוצר.

יואב קיש: על מתי הממשלה מדברת?

יואב קיש: מה לוחות הזמנים שהממשלה מדברת עליהם?

אהוד אורטל: לוחות הזמנים שהוגדרו בהחלטת הממשלה הם שישה חודשים או שמונה חודשים מיום קבלת המשאבים לביצוע ההחלטה.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני מוכן לקבוע 1 במאי.

אמיר ליפשיץ: אני רוצה להצהיר לפרוטוקול.

אמיר ליפשיץ: מה שאדוני יחליט, כמובן מחייב.

אמיר ליפשיץ: אני מצהיר לפרוטוקול שאנחנו נעשה את המקסימום.

אמיר ליפשיץ: ברורות לנו המשמעויות וההשלכות גם ליישום החלטת הממשלה לכשתתקבל.

אמיר ליפשיץ: לכן, שיהיה ברור שכל דחייה שאדוני נותן וכל דחייה שהממשלה תיתן למשטרה.

יואב קיש: אני נתתי עד ה-1 במאי.

אמיר ליפשיץ: אני מבין.

אמיר ליפשיץ: אנחנו כבר מקיימים בימים אלה והתחלנו מזמן לקיים תהליכים.

אמיר ליפשיץ: זה חייב להיות לפרוטוקול.

אמיר ליפשיץ: אנחנו לא תוקעים את המצב הזה ולא מעכבים ביום.

יואב קיש: שמח לשמוע.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אם כן, 1 במאי 2019 – כניסת החוק.

יואב קיש: עוד הערות ספציפיות לחקיקה?

יואב קיש: משרד המשפטים, משטרה, משרד לביטחון פנים, כלכלה, בריאות, אוצר?

יואב קיש: אין.

יואב קיש: סיימנו.

יואב קיש: היועצת המשפטית של הוועדה.

איילת לוי נחום: לגבי הוועדה, תכף יושב ראש הוועדה יחליט בעניינה אבל על פי הרעיונות שעלו כאן, אני חוזרת על ההערה שלי ואומרת שאנחנו סברנו שהוועדה הזאת היא ועדה שתוכל לתפקד אם היא תקבל את הכלים המתאימים למידע רלוונטי, גם מידע שיועבר למשטרה עוד לפני ההגעה לוועדה אבל גם כלים מתאימים לנציגים שישבו בתוך הוועדה הזאת.

איילת לוי נחום: ככל שזה לא מוסדר, המנגנון הזה בעינינו קצת חסר.

איילת לוי נחום: עוד הערה אחת.

איילת לוי נחום: יכול להיות שנכון לשקול את הוספת נציג משרד החוץ.

איילת לוי נחום: דיברנו אתם אתמול.

יואב קיש: שיהיו משקיפים.

יואב קיש: אם הם רוצים, שיהיו משקיפים.

יואב קיש: אני לא משנה את המבנה.

יואב קיש: אפשר להוסיף אותם כמשקיפים.

יואב קיש: רק לגבי המידע של הוועדה.

יואב קיש: צריך לזכור שיש שם ביטחון פנים, יש שם את המשטרה שלה יש את המידע שכביכול לא מספק, פרטי הבקשה יועברו ויוצגו לכולם, למשרד הכלכלה יש מידע שלו שהוא יכול לשתף במה שהוא ישתף, למשרד האוצר גם יש את המידע שהוא יכול לשתף ובסוף תיקח הוועדה החלטה לפי ראות עיניה והיא תועבר כהמלצה למשרד הבריאות.

יואב קיש: אני סגרתי את זה.

יואב קיש: החלטתי.

יואב קיש: מבחינתי הכול סגור.

יואב קיש: אני לא רוצה להצביע היום בכוונה כי יש חברים שרוצים להצביע והם יהיו ביום שני, אז נקיים דיון ובו נצביע.

יואב קיש: אז גם נקריא את הכול מהתחלה ועד הסוף.

יואב קיש: הכול צריך להיות ברור כי אנחנו עשינו כאן

יואב קיש: טלאי על טלאי ולכן אני רוצה להקריא את הכול מהתחלה ועד הסוף ולהצביע.

יואב קיש: לא נמצאים כאן חברי כנסת אבל למען הסר ספק אני אומר, נא להעביר היום את ההסתייגויות, אם יש למישהו, עד מחר ב-10:00 בבוקר.

קריאה: נרצה לראות את הנוסח.

יואב קיש: לא אמרתי שעובר נוסח.

יואב קיש: אני אומר לחברי הכנסת – למרות שלא נמצאים כאן - שרוצים להגיש הסתייגויות, שיגישו עד מחר ב-10:00 בבוקר.

יואב קיש: אני לא צופה לקבל עשרות הסתייגויות, אם בכלל.

יפעת רווה: ביום שני עלולים להיות עוד שינויים?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: מה שסיכמתי היום, זה מה שהולך להיות.

יואב קיש: אנחנו נעשה הקראה שמטרתה לוודא שלא נעשתה טעות בהבנה של מה שאני ביקשתי שיהיה ונאמר כאן לפרוטוקול מול הטקסט כי לפעמים קורים דברים, בין אם זו טעות סופר או אי הבנה.

יואב קיש: נעשה הקראה מלאה ואז נצביע.

יואב קיש: אין כוונה לקיים דיון אלא אם יתגלה בנוסח שיוגש משהו שלא תואם למה שנאמר בפרוטוקול של הישיבה.

יואב קיש: יש אנשים שרצו לדבר.

אדם שוסטר: שלום.

אדם שוסטר: מנכ"ל חברת סינרג'י גרופ עם פעילות בישראל ופעילות בחוץ לארץ.

אדם שוסטר: קודם כל אני רוצה להודות על המאמצים והמהירות שהוועדה עובדת.

אדם שוסטר: אני מבין את כל משיכות החבל מכל הצדדים.

אדם שוסטר: עם זאת, הייתי רוצה לחזק את הקולגה שלי, התעשיין תמיר משיבה לחיים.

אדם שוסטר: טובת הפציינט היא בראש מעייני סינרג'י גרופ.

אדם שוסטר: הפציינט הוא המנוע הכלכלי שלנו.

אדם שוסטר: כדי להגיע לתוצאות טובות עבור הפציינט הרפואי, צריך השקעות אדירות.

אדם שוסטר: כדי לממן את ההשקעות האדירות האלה, צריך שיהיה מסחר הוגן, חוקי, מסודר.

אדם שוסטר: כמו שמדינת ישראל יודעת בכל צומת שחופרים ושמים רמזור לשים שוטר, תמצאו את הפתרון.

אדם שוסטר: אי אפשר להתעלם מזה שהשוק רץ קדימה ודיברנו על זה.

אדם שוסטר: אנחנו נהיה ערוכים ומוכנים לעשות כל מה שאתם תקבעו.

אדם שוסטר: אנחנו לא היחידים בעולם עם סחורה טובה ומצוינת.

אדם שוסטר: אנחנו רוצים להשקיע בעניין.

אדם שוסטר: אנחנו מברכים על ההתקדמות שקיימת כאן.

אדם שוסטר: גם את יובל לנדשפט ואת כל האנשים האחרים מסביב לשולחן.

אדם שוסטר: אנחנו מוכנים ונשתף פעולה בכל מה שצריך.

אדם שוסטר: תודה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: דוקטור עמיחי תמיר.

עמיחי תמיר: יושב ראש ארגון הנכים.

עמיחי תמיר: אנחנו מברכים על קידום הנושא של ייצוא קנאביס אבל הרבה יותר מקווים שמה שיהיה זמין לאזרחי חוץ לארץ, יהיה זמין לכל חולה במדינת ישראל.

עמיחי תמיר: תודה.

יואב קיש: בהחלט.

תהילה ורון: שאלה.

תהילה ורון: למה משרד החוץ צריך להיות משקיף?

איילת לוי נחום: אנחנו דיברנו על זה.

איילת לוי נחום: הנושא של הקנאביס, יכול להיות שהוא מעורר שאלה של ביטחון לאומי ויש כרגע עבודות שנעשות בנושא.

איילת לוי נחום: אנחנו חושבים שהם צריכים להיות רלוונטיים.

תהילה ורון: ביטחון לאומי, אבל לשם כך יש לנו את ביטחון פנים ואת המשטרה.

יואב קיש: יכול להיות שאולי מל"ל.

איילת לוי נחום: אני יכולה לעדכן אותך אחר כך.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: נודיע על שעת הישיבה הבאה ביום שני, אז נקיים הקראה והצבעה.

יואב קיש: הדיון לא יתקיים לפני 11:30.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: הישיבה נעולה.