ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1191, 2018-12-18 10:15

אחמד טיבי: בוקר טוב.

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

אחמד טיבי: נושא הדיון היום הוא הטבות מס ותמריצים למפעלים ועסקים קטנים בדרום.

אחמד טיבי: הדיון הזה מתקיים במסגרת יום הנגב, יום מיוחד שיזם חברנו חבר הכנסת טלב אבו עראר מהרשימה המשותפת.

אחמד טיבי: במקביל, בו זמנית, מתקיימים דיונים בכל ועדות הכנסת וכולם בנושא הנגב.

אחמד טיבי: בסופו של יום יתקיים כנס גדול באודיטוריום אותו ינהל חבר הכנסת טלב אבו עראר ובו ישתתפו מוזמנים מהנגב, חברי כנסת, אישי ציבור, מומחים ועמותות החברה האזרחית, וכן יתקיים דיון במליאה.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את חבר הכנסת טלב אבו עראר על היוזמה הזאת.

אחמד טיבי: לא קל לבנות יום כזה בכל ועדות הכנסת.

אחמד טיבי: הנושא חשוב כי זה הנגב והצרכים של הנגב הם צרכים מיוחדים שמחייבים מאמץ והשקעה יותר מאשר באזורים אחרים.

אחמד טיבי: חבר הכנסת טלב אבו עראר מדגיש את נושא הנגב, נושא את העניין הזה בלבו ועל גבו בשם כולנו, בשם הרשימה המשותפת, והוא מעלה את הנושא הזה בכל הזדמנות כאן בכנסת.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך אותך.

אחמד טיבי: כמקובל, אני רוצה לתת ליוזם, לחבר הכנסת המציע, אבל לפני כן אני רוצה לברך את האורחים מהנגב לצד אורחי הוועדה הרגילים.

טלב אבו עראר: תודה.

טלב אבו עראר: אני מברך את הנוכחים.

טלב אבו עראר: מכובדי היושב ראש, אני מודה לך על הדיון החשוב הזה.

טלב אבו עראר: אני לא אשכח להודות ליושב ראש הכנסת שאישר את היום הזה.

טלב אבו עראר: בנגב יש כ-70,000 תושבים שמוגדרים ברשומות המדינה כאוכלוסייה מוזנחת עם שיעורי אבטלה גבוהים.

טלב אבו עראר: אוכלוסייה שנחשבת כחלשה ביותר במדינה, מנהלת את מרכז חייה ביישובים שזכו להטבות המס שכולם, מלבד אלה, ניתנו לאזרחי המדינה.

טלב אבו עראר: מן הראוי שהאוכלוסייה הזאת , יוענקו לה ההטבות האלה ועל הממשלה להתחשב במצב הסוציו אקונומי של האוכלוסייה הזאת שנמנית על אשכול 1.

טלב אבו עראר: אם הייתה פחות מאשכול 1, היו גם כאלה.

טלב אבו עראר: אך ורק הם.

טלב אבו עראר: מתוך 70,000 תושבים אלה, עובדים כ-20,000 אנשים ורובם מקבלים שכר מינימום ולא יותר.

טלב אבו עראר: הטבות המס האלו, מן הראוי שיינתנו להם ואני בטוח ומאמין שלא יפגעו בכלכלת המדינה.

טלב אבו עראר: הם צריכים לזכות בהטבות אלו מה עוד שהדברים האלה פועלים כל הזמן לטובת העלאת רמת חייהם.

טלב אבו עראר: הם מנסים על ידי פתיחת עסק לשפר את רמת החיים.

טלב אבו עראר: אני מדבר בקטע הזה על יהודים וערבים כאחד.

אחמד טיבי: כל התושבים.

טלב אבו עראר: כן.

טלב אבו עראר: על כל תושבי הנגב.

טלב אבו עראר: מרכז העסקים בישראל הוא מרכז הארץ ולכן כתוצאה מכך – ואולי חיים יעזור לי זה – כ-300 בתי עסק נסגרו בדרום ויותר נסגרים במגזר הערבי-בדואי בנגב.

טלב אבו עראר: כדי לסייע בהעלאת רמת החיים לתושבים, תושבי הנגב בכלל ולתושבים הבדואים בפרט שמהווים כ-40 אחוזים מאוכלוסיית הנגב, המדינה צריכה לסייע ולשפר את השירותים שם.

טלב אבו עראר: אנחנו מתמקדים היום בהטבות מס לתושבים האלו.

טלב אבו עראר: אף אחד לא יכול להכחיש שהם אזרחי המדינה.

טלב אבו עראר: הם אזרחי המדינה.

טלב אבו עראר: אני זוכר להטבות במס ולמה שכן שלי לא יזכה בגלל שהוא ביישוב לא מוכר?

טלב אבו עראר: הוא עובד והוא משלם מסים וגם מרכז החיים שלו ביישוב שלי, היכן שאני מקבל.

טלב אבו עראר: מה הסיבה לכך שהוא לא זוכה בהטבות האלה?

טלב אבו עראר: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה לחבר הכנסת טלב אבו עראר.

אחמד טיבי: אני אאפשר לחברי הכנסת וגם למומחים, נציגי משרדי הממשלה, ולאורחים.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חיים ילין, בבקשה.

חיים ילין: תודה רבה.

חיים ילין: אני רוצה לברך על הדיון.

חיים ילין: אני חושב שהוא דיון מאוד חשוב.

חיים ילין: צר לי שעושים את הדיונים לגבי האוכלוסייה הבדואית בנפרד מהאוכלוסייה היהודית.

חיים ילין: כולנו חיים באותו מרקם.

טלב אבו עראר: אני לא מסכים.

אחמד טיבי: כתוב כאן הטבות מס ותמריצים למפעלים ועסקים קטנים בדרום.

אחמד טיבי: אם אתה מסכים שנשתלט על הדרום, אני מסכים.

חיים ילין: לא דיברתי על זה.

חיים ילין: דיברתי על כך שבסופו של דבר יום הנגב צריך להיות יום משותף ולא רק אבו עראר צריך להרים אותו.

אחמד טיבי: אתה ודאי מברך אותו על כך שהוא יזם את היום.

חיים ילין: אמרתי שאני מברך על הדיון החשוב.

חיים ילין: פתחתי ובירכתי.

חיים ילין: אל תהפכו לי את הקערה.

אחמד טיבי: ניתן לנציגי המיעוט היהודי בישיבה הזאת לדבר.

חיים ילין: אנחנו במיעוט בנבחרת ישראל, אז תנו לנו להמשיך.

חיים ילין: יש לי חדשות בשבילכם.

חיים ילין: סוציו אקונומי אחד, לא משלם מס הכנסה.

חיים ילין: קטונתי מלהבין.

חיים ילין: זאת אומרת, אני יכול להבין למה סוציו אקונומי תשע, עשר ושמונה רבים על הטבות מס כי בסופו של דבר הם משלמים הרבה מאוד מס, אבל סוציו אקונומי אחד ושתיים – לא משלמים מס.

טלב אבו עראר: אבל הם עובדים.

חיים ילין: גם העובדים לא משלמים מס כי הם מקבלים שכר מינימום.

חיים ילין: זה מה שבעצם מייצג מרקם חברתי.

חיים ילין: מה לא קורה ומה לדעתי כן צריך לקרות.

חיים ילין: ככל שיהיו יותר מפעלים בנגב, תהיה יותר תעשייה שתגיע לנגב ואנחנו ראינו את הפארק המשותף בבני שמעון יחד עם רהט כמפעל מפתח, סודה סטרים.

טלב אבו עראר: משותף.

חיים ילין: כן.

חיים ילין: מפעלים כאלה שיכולים להביא פרנסה ולהצמיח דור חדש של אנשים שהולכים ומתקדמים.

חיים ילין: אז המצב הסוציו אקונומי יעלה ואז הטבות המס יהיו הרבה יותר רלוונטיות.

חיים ילין: מה כן צריך לעשות.

חיים ילין: צריך לדעת להפריד בין הטבות המס האישיות שיש לכל בן אדם לבין אם אתה רוצה להביא תעשייה, מה התעשייה הזאת תקבל אם היא תגיע לנגב.

חיים ילין: אלה שני דיונים שונים לחלוטין.

חיים ילין: אני מאוד בעד להביא עוגנים.

חיים ילין: עוגנים זה הדבר הכי חשוב כי עוגנים הם אלה שבעצם מורידים את רמת האבטלה, נותנים לאנשים את האפשרות לצאת ללימודים כי אני חושב שסגירת פערים נעשים רק דרך לימודים, ואנחנו יכולים לראות איך כפרים בדואים בדרום, יש שם יותר רופאים, מהנדסים ואחיות מאשר בכל יישוב ממוצע יהודי.

חיים ילין: אנחנו רואים את זה כי זה עניין תרבותי.

חיים ילין: לכן אני בעד הטבות מס שמגדילות, וצריך להגדיל אותן, לאזור עדיפות א' כמו בנגב ואני בעוד עוד משהו – כאשר הדיון הוא פחות כאן ויותר בוועדת הכלכלה – איך אנחנו עושים כדי שמסלול המס ילך למפעל עצמו בלי – ואני אומר את זה כאן גם לאוצר – שהם צריכים לייצר 25 אחוזים.

חיים ילין: היום המנגנון שבא ואומר שאתם יכולים לקבל מענקים או הנחות מס גדולות למפעל, זה רק אם הוא מייצא 25 אחוזים מהתוצרת שלו.

חיים ילין: הטענה שלי היא שאם אנחנו רוצים ליישב את הנגב, להוריד את רמת האבטלה ולהעלות את המצב הסוציו אקונומי, מה שצריך לעשות זה לבוא לקראת אותם מפעלים שהם לא מייצאים, שהם תחליף יבוא, ולתת אפשרות לאוכלוסייה שהיום היא באבטלה גבוהה, לעבוד ושהדור הבא של הילדים להם יוכל לצאת ללימודים ולהתפרנס בכבוד.

חיים ילין: אני לא מאמין בדרך אחרת.

חיים ילין: זאת קשה, היא צריכה להיות פתוחה לכולם ואני אומר את זה למרות שאולי לא התכוונו לזה, צריך לתמוך בסגירת הפערים בין האוכלוסייה הבדואית לבין האוכלוסייה בדרום כי הפערים הם עצומים ברמת הבריאות וברמת החינוך והם נובעים מכך שיש כפרים שהם לא מוכרים.

חיים ילין: אני רוצה להזכיר לכולם שמועצה מקומית לא מטפלת האם המבנה תקין, חוקי או לא חוקי אלא היא גובה ארנונה בכל מקרה.

חיים ילין: זה מישהו אחר שבודק אם זה לא נמצא.

חיים ילין: לכן אנחנו צריכים לבוא ולהגיע למצב שאנחנו מסדירים את כל ההתיישבות בנגב ויחד עם זאת מסוגלים לפתוח אזורי תעשייה שיביא פרנסה ויוריד את האבטלה.

חיים ילין: תודה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חברי חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: אני אדבר אחר כך.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לשמוע אותם.

אחמד טיבי: אני מברך את אברהים אלהושאלה, ראש מועצת נווה מדבר.

אחמד טיבי: בבקשה אדוני.

אברהים אלהושאלה: בוקר טוב לך ולכולם.

אברהים אלהושאלה: אני רוצה קודם כל להודות למארגני היום החשוב הזה.

אברהים אלהושאלה: כמו שצוין כאן זה צריך להיות יום הנגב ליהודים וערבים כאחד כי אנחנו אזרחי מדינת ישראל ודנים במצוקות ובכל הצרכים של היישובים הבדואים.

אברהים אלהושאלה: על מנת להתמקד ביישובים הבדואים בנגב ולציין קודם כל קווים מנחים להבנת הסיטואציה של היישובים הבדואים בנגב, צריך להזכיר לכולם שהיישובים הבדואים בנגב עוברים שינוי באורח החיים שלהם ובצורת החיים שלהם.

אברהים אלהושאלה: זוהי מדיניות המדינה לשנות את צורת החיים, בין אם היא מובנת ומקובלת ובין אם לאו.

אברהים אלהושאלה: אבל אנחנו נמצאים בסיטואציה מסוימת אתה אנחנו צריכים להתמודד.

אברהים אלהושאלה: צריך לציין שליישובים הבדואים יש אורח חיים פשוט וגם צורת החיים, ההכנסה והפרנסה שלהם היא בהתאם.

אברהים אלהושאלה: אם אנחנו רוצים לשנות את צורת החיים שלהם, בוודאות דרך החיים, הכלכלה והפרנסה שלהם צריכה להשתנות.

אברהים אלהושאלה: אם המדינה לא לוקחת בחשבון מבחינה תקציבית את השינוי הזה, בהכרח הם יהוו נטל על המדינה ואנחנו לא רוצים להיות במצב הזה.

אברהים אלהושאלה: על מנת שלא להיות במצב הזה, המדינה צריכה לראות ולהתייחס וגם לתכנן את זה בראייה אסטרטגית עתידית, לקחת אותם ממצב שהם נטל על כספי הציבור ולהעצים אותם כלכלית וגם תרבותית.

אברהים אלהושאלה: אני רוצה שנשתחרר ונצא מהדעות הקדומות עליהן מבוססות הראייה התקציבית והאסטרטגית.

אברהים אלהושאלה: זה מבוסס קודם כל על מדיניו והמדיניות שלנו מבוססת על דעות קדומות מהן אנחנו צריכים להשתחרר ולצאת מהן ביחס לחברה הערבית בנגב ולהתייחס אל התושבים כאל אזרחים.

אברהים אלהושאלה: ביישובים שלנו, היום, במצב שאנחנו רוצים לדבר ולשנות את המצב הכלכלי שלהם כך שיהיה יותר טוב, במקום לעודד אותם, היום יש לנו צווים מינהליים שאמורים להרוס עסקים קטנים.

אברהים אלהושאלה: אצלנו במועצה נווה מדבר עומדים להרוס מבנים, מכולות ובתי קפה שמהווים מקורות פרנסה ליישובים והם בתוך הקו הכחול אותו אנחנו מתכננים לצורך העניין.

אברהים אלהושאלה: בכל הנושאים האלה צריכה להיות ראייה מסונכרנת עם כל משרדי הממשלה.

אברהים אלהושאלה: לא יכול להיות שיש הריסת מכולות, בתי קפה ומקומות מהם אנשים רוצים להתפרנס ובכך הופכים אותם למובטלים.

אברהים אלהושאלה: לא רק זה אלא שלפעמים אנחנו גם מתעלמים מהצד הפסיכולוגי, הנפשי והחברתי של אותה אוכלוסייה.

אברהים אלהושאלה: צריכה להיות התייחסות.

אברהים אלהושאלה: לא יכול להיות שיישוב שנמצא ליד דימונה, יש בו הטבות, ואנחנו שמתחילים מהקו הכי מינימלי, מהמינימום, מהתחתית של התחתית, לשנות את המצב הזה ומתעלמים ממה שקורה בנגב.

אברהים אלהושאלה: אני רוצה להשמיע זעקה בפני כל הגורמים.

אברהים אלהושאלה: נגדנו מופעלים היום צווי הריסה בתוך הקו הכחול ואנחנו רוצים לתכנן בתוך הקו הכחול שלי במועצה, אני רוצה לתכנן, לקדם ולשנות את המצב ולכן אני רוצה שכל האנשים, כל אחד במקומו, יראה את הנגב וייתן לנו את האפשרות לתכנן ולקדם את היישובים שלנו.

אברהים אלהושאלה: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה ראש מועצת נווה מדבר.

אחמד טיבי: אני רוצה לקדם בברכה את מר פאיז אבו סהיבאן, ראש עיריית רהט.

אחמד טיבי: אני מברך את סלאמה אלאטרש, ראש מועצת קאסום.

פאיז אבו סהיבאן: אדוני היושב ראש, חברי הוועדה, שלום לכולם.

פאיז אבו סהיבאן: כאשר אנחנו מדברים בסוגיה אחת, הסוגיה שהזכיר ראש המועצה האזורית נווה מדבר, והיא אצל כולם.

פאיז אבו סהיבאן: למרות שאנחנו העיר השנייה בגודלה בנגב, העיר השנייה בגודלה במגזר, אנחנו נתקלים בבעיות, לצערי, של הריסה.

פאיז אבו סהיבאן: כאשר ראש עיר על הבוקר מתעורר והורסים לו בתוך העיר שלו בלי שהוא ידע על כך.

פאיז אבו סהיבאן: נכנסו לתחום השיפוט בלי ידיעתנו.

פאיז אבו סהיבאן: עניין ההריסות הוא לא הפתרון אלא הוא חלק מהבעיה.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו במגזר רוצים להיות חלק מהפתרון.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו לא פולשים ולא פושעים אלא בסך הכול אנחנו רוצים לחיות בכבוד על האדמה שלנו, גם ביישובים שלנו.

פאיז אבו סהיבאן: לתת כבוד לראשי הרשויות, לשבת אתם ולדון אתם על פתרון סוגיית ההריסות בכפרים שלנו.

פאיז אבו סהיבאן: אני מדבר גם על הכפרים הלא מוכרים וגם על הכפרים המוכרים ובראשם גם עריית רהט.

פאיז אבו סהיבאן: לא יכול להיות שנדע על כך שיש הריסה בעיר רק מהפייסבוק והתושבים פונים לראש העיר ושואלים היכן הוא.

פאיז אבו סהיבאן: זה מבייש כל ראש עיר במדינת ישראל.

פאיז אבו סהיבאן: אני חושב שדבר כזה לא קורה לא בערד ולא בנתיבות ולא באופקים, שם מיידעים את ראש העיר.

פאיז אבו סהיבאן: זה דבר שגורם לנו לראשי הרשויות עוול.

אחמד טיבי: יש ראשי רשויות שמעדיפים לא לדעת.

אחמד טיבי: שהמשטרה לא תודיע להם כדי שהציבור לא יגיד שהוא ידע ובכל זאת המבנה נהרס.

אחמד טיבי: יש גישה אחרת.

פאיז אבו סהיבאן: בסדר.

פאיז אבו סהיבאן: עם כל הכבוד, יש גישה אחרת אבל אם אתה לא יודע, עבורי זה אבסורד.

פאיז אבו סהיבאן: אני יכול להתמודד עם התושבים, אני יכול לדבר אתם, יכול לשבת אתם.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו לא חובבי בנייה בלתי חוקית אבל בן אדם בא לראש העיר ואומר שהבן שלו רוצה להתחתן, איפה הוא יגור?

פאיז אבו סהיבאן: אני אומר לכם דבר שהוא מצחיק אבל זה כואב.

פאיז אבו סהיבאן: ברהט יש פחונים שבנויים משתי קומות.

פאיז אבו סהיבאן: בדרך כלל בונים בית עם שתי קומות אבל ברהט, עיר עם 70,000 תושבים, יש פחונים עם שתי קומות.

קריאה: זאת דוגמה שקיימת רק ברהט.

קריאה: בכל העולם היא לא קיימת.

פאיז אבו סהיבאן: זה אצלנו ברהט.

פאיז אבו סהיבאן: זאת עיר שיש לה תחום שיפוט, יש לה ועדה מקומית.

פאיז אבו סהיבאן: הבירוקרטיה במחוז אצלנו היא מאוד קשה.

פאיז אבו סהיבאן: סגרתי את הלשכה שלי כי גם משרד הפנים לא מאשר לי לאייש עוזר וגם מנהל לשכה כי יש לי מועצה לעומתית.

פאיז אבו סהיבאן: לכן סגרתי את הלשכה והגעתי לכאן.

פאיז אבו סהיבאן: יש לי בבניין כמעט 150 עובדים.

פאיז אבו סהיבאן: אין מי שיחבר בן המחלקות וגם התושבים שמגיעים ללשכת ראש העיר, מוצאים את הלשכה סגורה.

פאיז אבו סהיבאן: איפה ראש העיר?

פאיז אבו סהיבאן: בכנסת, בדיון ועדת הכספים.

פאיז אבו סהיבאן: כך רשמתי על הדלת.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו נמצאים במצב קשה, גם מבחינת ניהול אדמיניסטרטיבי וגם מבחינת מגורים ופתרון בעיות לתושבים שלנו.

פאיז אבו סהיבאן: היישובים שלנו כולם בסוציו אקונומי 1.

פאיז אבו סהיבאן: החולשה שלנו כרשויות מחלישה גם את הנגב.

פאיז אבו סהיבאן: המינוף שלנו מבחינה כלכלית, גם מבחינת חינוך, ממנף את הנגב.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו רוצים להיות חלק מהתנופה בנגב ו לא נטל בנגב.

פאיז אבו סהיבאן: תודה לך אדוני היושב ראש.

אחמד טיבי: אני מודה לך.

אחמד טיבי: אמרת דברים חשובים במיוחד בסוף דבריך.

אחמד טיבי: ראש הממשלה בדרך כלל מדבר על פיתוח הנגב, על תנופה בנגב, על היי-טק בנגב, על מרכז הסייבר וכדומה, ומותר לך כנציג ציבור, וגם לאחרים, לשאוף ולדרוש שאתם תהיו חלק מהתנופה וחלק מהשגשוג של השטח ושל האזור.

אחמד טיבי: סלאמה אל אטרש, ראש מועצת אל קסום, בבקשה

סלאמה אל אטרש: תודה רבה אדוני היושב ראש.

סלאמה אל אטרש: אני ראש מועצה חדש ובתפקיד רק שבועיים.

סלאמה אל אטרש: יש לי מטרה שהצבתי אותה לחמש השנים הבאות, שיהיו לנו בכפרים שלנו דוכנים של פלאפל ומספרה.

סלאמה אל אטרש: היום יש לנו כפרים שהמדינה הכירה בהם בשנת 2004 ומרכז החיים שלנו בבאר שבע או בדהריה, ברשות הפלסטינית.

סלאמה אל אטרש: אני רוצה לדבר על המועצה שלי, אל קסום.

סלאמה אל אטרש: אל קסום היא מועצה אזורית שהמדינה הכירה בה.

סלאמה אל אטרש: היא התפצלה בשנת 2012.

סלאמה אל אטרש: השטח של אל קסום, הכפר הראשון מתחיל מאזור רהט עד צומת חתרורים, אחרי ערד.

סלאמה אל אטרש: אלה שבעה כפרים שמונים כ-70,000 תושבים שמקבלים שירותים.

סלאמה אל אטרש: משרד הפנים היום מכיר לי ב-11,000 תושבים ואני מתוקצב עבורם.

סלאמה אל אטרש: משרד הרווחה הכיר לי בשנת 2016 ב-51,000 תושבים.

סלאמה אל אטרש: משרד החינוך בשנת 2016 מכיר לי ב-49,000 תושבים.

סלאמה אל אטרש: משרד הפנים מתעקש שאלה 11,000 תושבים.

סלאמה אל אטרש: מצד אחד הוא לא רוצה שתושבי הפזורה יעבירו כתובת לשבעת היישובים ורק תושבים שחיים בתוך הקו הכחול יכולים לשנות את הכתוב ולהשתייך לכפר שלהם.

סלאמה אל אטרש: בנושא הזה אף אחד לא טיפל.

סלאמה אל אטרש: אני היום כראש מועצה, כשאני מסתכל על מחלקת הנוער שיש לי במועצה, יש לי רכז נוער אחד ל-70,000 תושבים.

סלאמה אל אטרש: אני מסתכל על בית שמש, הזמנתי את מנהל מחלקת הנוער בבית שמש אלי, יש לו 80 תקנים.

סלאמה אל אטרש: אני מסתכל על בת ים, שהיא שווה מבחינת מספר התושבים, ברווחה יש להם בערך 90 תקנים במחלקת רווחה ולי יש 19 תקנים.

סלאמה אל אטרש: המועצה נמצאת במצב סוציו אקונומי 1.

סלאמה אל אטרש: מהצד השני מבקשים מאתנו לתת את השירות הטוב ביותר.

סלאמה אל אטרש: אנחנו בנגב במצוקה.

סלאמה אל אטרש: לא יכול להיות שהיום מועצה אזורית כמו אל קסום היא המועצה היחידה בארץ שאין לה רצף טריטוריאלי.

סלאמה אל אטרש: השטח של המועצה הוא שבעה עגולים במפה של הנגב ואין לנו רצף טריטוריאלי.

סלאמה אל אטרש: גם בחלוקת ההכנסות, הארנונה מבסיס חיל האוויר נבטים, רמת חובב, בסיס הנח"ל, הפלו אותנו שם.

סלאמה אל אטרש: לא יכול להיות שמיתר מקבלת 2.800,000 שקלים בשנה על ארנונה מבסיס חיל האוויר נבטים ואני מקבל 900,000 שקלים.

סלאמה אל אטרש: גם ברמת חובב.

סלאמה אל אטרש: כל הוועדות האלה לא משתפות אותנו כאשר מקבלים החלטות.

סלאמה אל אטרש: כאן יש מדיניות שמפלה את האוכלוסייה הבדואית בנגב.

סלאמה אל אטרש: אני רוצה לחזור לכל הנושא של הבנייה, אזורי תעשייה וחינוך.

סלאמה אל אטרש: אנחנו נתקלים בהרבה קשיים.

סלאמה אל אטרש: אם אני רוצה לעשות היום תוכנית אב לחמש שנים, אני נתקל בקשיים עם הרשות הבדואית.

סלאמה אל אטרש: במדינת ישראל רק למגזר הבדואי יש רשות בדואית.

סלאמה אל אטרש: לכפר קאסם אין רשות, להרצליה אין רשות.

סלאמה אל אטרש: אני כראש מועצה יכול לתפקד ולתקשר עם משרדי הממשלה ואני לא צריך את הרשות.

סלאמה אל אטרש: אני לא צריך ועדת תכנון ובנייה שתהיה מחוץ למועצה.

סלאמה אל אטרש: עד עכשיו היא הייתה במועצה.

סלאמה אל אטרש: הייתה לנו מועצה ממונה, היושב ראש היה יהודי, הייתה ועדת תכנון ובנייה של המועצה.

סלאמה אל אטרש: ברגע שמשרד הפנים החליט שיש בחירותך לאל קסום, לפני שנה ושמונה חודשים, בשבוע ימים קיבלו החלטה להוציא את ועדת תכנון ובנייה.

סלאמה אל אטרש: לפי החוק היא צריכה להיות אצלי.

סלאמה אל אטרש: אני זה שצריך לתכנן עם התושבים שלי.

ג'מאל זחאלקה: אם היה נבחר יהודי לראש המועצה, היו עושים זאת.

סלאמה אל אטרש: כן.

סלאמה אל אטרש: כפי שאמר חברי ראש מועצת נווה מדבר אברהים אלהושאלה, אנחנו הפתרון ולא חלק ממנו.

סלאמה אל אטרש: הפתרון נמצא אצלנו.

סלאמה אל אטרש: אנחנו צריכים להיות שותפים בכל.

סלאמה אל אטרש: לא יכול להיות שהיום הרשות מתכננת, לוקחים צילום לתצ"א, מתכננים שכונה בלי לשתף את תושבי המקום ובלי לשתף אותי כראש מועצה.

סלאמה אל אטרש: הייתה לי אתמול שיחה עם יושב ראש הרשות הבדואית שלוקח מנדט על כל העבודות של הפיתוח בכפרים שלי בלי שנדע על כך.

סלאמה אל אטרש: למה?

סלאמה אל אטרש: הוא התרגל לכך שנה וחצי-שנתיים.

קריאה: אולי תתייחס להטבות מס.

סלאמה אל אטרש: אני מגיע לזה.

סלאמה אל אטרש: לא יכול להיות שהרשות מתכננת בלי לשתף את המועצה ואת התושבים.

סלאמה אל אטרש: יש לנו ועדים נבחרים בכל היישובים, יש לנו חברי מועצה, יש לנו ראש מועצה, יש לנו מחלקות עם אנשי מקצוע שיכולים להביע את דעתם וגם לשתף את התושבים על מנת לפתור את הבעיה.

סלאמה אל אטרש: אני נתקלתי בשכונה של מפוני כביש 6 שתכננו אותה לפני שנה וחצי, שכונה מספר 1, והתכנון שם הוא רק לבתים.

סלאמה אל אטרש: שכונת מגורים.

סלאמה אל אטרש: לא דאגו לרווחת הפרט.

סלאמה אל אטרש: אין גני ילדים.

סלאמה אל אטרש: משווקים מגרשים מחר ואני צריך להסיע את הילדים האלה מגיל שלוש עד חמש למרחק של קילומטר.

סלאמה אל אטרש: לא דאגו למגרש כדורגל, לא גינת שעשועים לילדים.

סלאמה אל אטרש: איך זה אפשרי?

סלאמה אל אטרש: הרשות היום רק רוצה הישגים ולסמן וי לשר אוריאל כדי להראות שהיא התקדמה במגזר הבדואי.

סלאמה אל אטרש: הדברים האלה לא מקובלים עלי כראש מועצה, כנבחר ציבור, ואנחנו צריכים את העזרה של כולם כאן, גם של חברי הכנסת, לקים על כך דיון עם ראשי המועצות הבדואיות בנגב ולקבל החלטה בהתאם שתתאים לתושבים שלנו.

סלאמה אל אטרש: הרשות עשתה אצלי במועצת אל קסום בשמונה השנים האחרונות תשעה פרויקטים שאני כיום כראש מועצה סובל מהם בגלל התחזוקה.

סלאמה אל אטרש: סיימנו פרויקט של צינור מים ביישוב אסייד, הפרויקט הזה עלה מיליוני שקלים למדינה ובסוף חוות הדעת שאנחנו מקבלים אומרת שהוא לא תקין.

סלאמה אל אטרש: רק השבוע עלה לי מעל 200,000 שקלים לתקן את הצינור הזה.

סלאמה אל אטרש: נקודה אחרונה אליה אני רוצה להתייחס, ברשותך אדוני היושב ראש, הנושא של הטבות מס שאנחנו מקבלים.

סלאמה אל אטרש: לידי יש כפרים בדואים.

סלאמה אל אטרש: אני נמצא על שטח של 80 קילומטרים לאורך ומעל 45 קילומטרים רוחב.

סלאמה אל אטרש: בשטח נמצאת חורה, תל שבע וכסיפה שמקבלים 18 אחוזים הטבת מס אבל על אל קסום משום מה החליטה על 12 אחוזים.

סלאמה אל אטרש: אנחנו צריכים להיות שווים.

סלאמה אל אטרש: אנחנו סובלים יותר ובמצב סוציו אקונומי יותר גרוע מאשר של תושבי חורה ותל שבע, אבל אנחנו לא מקבלים את זה.

סלאמה אל אטרש: אני רוצה שנתקדם בנושא הזה על מנת להעלות ל-18 אחוזים.

סלאמה אל אטרש: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ברשות

אחמד טיבי: כם, אני רוצה לתת לנציגי הממשלה לומר את דבריהם ולענות.

מעיקל אלהואשלה: אם אפשר, שתי מילים.

אחמד טיבי: בבקשה.

אחמד טיבי: מועצה אזורית ליישובים הלא מוכרים.

מעיקל אלהואשלה: שלום לכולם.

מעיקל אלהואשלה: תודה ליושב ראש הוועדה ותודה למארגני היום הזה.

מעיקל אלהואשלה: אני נמצא בכפר לא מוכר, כפר אל רארה שמונה כ-3,000 תושבים.

מעיקל אלהואשלה: בשנה שעברה נהרסו בו 21 בתים.

מעיקל אלהואשלה: יש לנו בעיה מאוד רצינית לגבי בית הספר.

מעיקל אלהואשלה: הילדים שלנו מחולקים בכמה אוטובוסים.

מעיקל אלהואשלה: 800 תלמידים מוסעים לכסרא סייר, מוסעים ל-סוול אל אטרש, מוסעים לחורה.

מעיקל אלהואשלה: רשות הבדואים מסרבת לתת לנו בית ספר.

מעיקל אלהואשלה: יש לנו ארבעה גנים בכפר.

מעיקל אלהואשלה: בקשר להטבת המס.

מעיקל אלהואשלה: אנחנו כמועצה אזורית לכפרים הבלתי מוכרים, אלינו מגיעים אנשים ששולח משרד הפנים ורוצים אישורי תושבות, הם מקבלים מאתנו אבל הטבת מס לא נותנים.

מעיקל אלהואשלה: האוכלוסייה הכי חלשה וזה במכוון.

מעיקל אלהואשלה: לפי דעתי זה מכוון מכל משרדי הממשלה כדי להחליש את האנשים האלו וכדי להכריח אותם לעבור מהכפרים שלהם שהם כפרים אוטנטיים מלפני קום המדינה, כדי להכריח אותם לעזוב את המקום שלהם.

מעיקל אלהואשלה: מכאן אני רוצה לומר לשר החקלאות אורי אריאל שרק בשנה שעברה נהרסו אצל הבדואים 2,300 בתים ואני רוצה לומר לו במסר שיגיע אליו שאף בדואי לא עזב את המקום שלו.

מעיקל אלהואשלה: תודה לכם.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: נמצאים כאן נציגי משרד האוצר, הכלכלה, הפנים.

אחמד טיבי: יפתח נציג משרד הפנים, גלעד שור, מנהל תוכנית העצמה לרשויות מקומיות בדואיות בנגב.

גלעד שור: אני מצטער, הגעתי באמצע דבריו של ראש המועצה החדש.

גלעד שור: ברוך הבא.

גלעד שור: אני יכול להגיב בעיקר לסוף דבריו אותם שמעתי בנוגע לצרכים הנוספים שיש לרשויות אחר כל הפיתוח שנעשה על ידי רשות הבדואים.

גלעד שור: יכול להיות שרשות הבדואים שנמצאת כאן צריכה להגיב לזה.

אחמד טיבי: האם נציג של רשות הבדואים נמצא כאן?

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: נאמר לי על ידי מנהל הוועדה שהם הוזמנו.

אחמד טיבי: אני חושב שכאשר מתקיים דיון כזה מיוחד לגבי הבדואים, הטבות מס, ונמצאים כאן כל נציגי הציבור, ראשי מועצות, חברי כנסת, דווקא נציג רשות הבדואים ששמה עלה כאן יותר מפעם אחת, לא נמצא – זה לא תקין.

אחמד טיבי: אני חושב שזה גובל בחוצפה.

ג'מאל זחאלקה: אני חולק עליך.

ג'מאל זחאלקה: תרשו לי לחלוק עליו.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שטוב שלא באו.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא מכירים בה ודורשים לפרק את הרשות הזאת.

אחמד טיבי: היה עדיף שהם יהיו כאן ואתה תגיד את הדברים האלה.

אחמד טיבי: נציג משרד הפנים, אני מתנצל שהפסקתי אותך.

אחמד טיבי: זאת הייתה הערה לסדר.

גלעד שור: בנוגע לצרכים נוספים שיש לרשויות המקומיות אחרי שיש בהן הסדרה או נכנסים אליהם תושבים, בהחלטת הממשלה 2397 יש סעיף שנוגע לזה, סעיף 11.19.

גלעד שור: מדובר בו על כך שמשרד הפנים, משרד האוצר והרשות ביחד ימצאו סל שירותים נדרשים לתושב.

גלעד שור: דיברנו על איך אנחנו מבררים את סל השירותים הנדרשים ואמרנו שניקח את הרעיונות שעלו כאן ונעשה יותר בירור על מה בעצם הרשויות צריכות אחרי שפיתחו בהן שכונה – אני חושב שהפיתוח נוגע בעיקר לתושבים – ואיזה עוד צרכים הרשות המקומית צריכה.

גלעד שור: יש לנו איזשהו תקציב לזה בהחלטת הממשלה ואני מקווה שזה יוכל לסייע בקליטה של תושבים כשהם מגיעים לרשות ויסייע לרשות המקומית לקלוט אותם.

גלעד שור: מלבד זה, הסעיף הקודם שדנו בו, הבנתי שעלה כאן הנושא של הכרה באותם תושבים שהם לא רשומים כתושבי הרשות אבל כן מקבלים בה שירותים מסוימים.

גלעד שור: הבנתי שראש המועצה התייחס לכך.

גלעד שור: 11.000 אנשים רשומים במרשם האוכלוסין, הם עלו מ-6,000 ל-11,000 לאחרונה, והוא אומר שבעצם יש לו 30,000 תושבים.

קריאה: 70,000.

גלעד שור: המספר הזה לא משאיר הרבה לאחרים.

גלעד שור: אנחנו בוחנים את הנושא הזה כאשר מתוך 80,000 אנשים שלא רשומים ברשויות המקומיות, איך אנחנו בכל זאת מסתכלים על 80,000 התושבים שלא רשומים ברשויות מקומיות, איך אנחנו כן מתייחסים בתקצוב של רשויות מקומיות ואנחנו נראה איך זה משפיע כבר השנה.

גלעד שור: מלבד זה יש 25 מיליון לפעולות אזוריות.

גלעד שור: זאת אומרת, דברים שישרתו את כלל האוכלוסייה הבדואית.

גלעד שור: בתקציב שלנו, יש לנו תקציב לכל אחת מהרשויות המקומיות ועוד שמרנו חלק מזה שיתקצב את כלל האוכלוסייה בנגב, פרויקטים שיהיו להם השפעה אזורית.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: נציג משרד האוצר, בבקשה.

אחמד טיבי: תתייחס לנושא הטבות מס ותמריצים.

עידו סופר: אגף התקציבים, משרד האוצר.

עידו סופר: בפתח הדברים אני רוצה להתייחס בקצרה מאוד למה שחבר הכנסת חיים ילין אמר ואני אומר לגבי הדרום.

עידו סופר: ככלל, אנחנו הרבה פעמים מסתכלים על שיעור העסקים שנפתח לפי מחוז לעומת כמות העסקים שקיימת.

עידו סופר: אנחנו רואים לדוגמה בשנת 2017 שכמות העסקים שנפתחה במחוז דרום היא יותר גדולה באופן יחסי ממחוז תל אביב, מחוז מרכז, שזו אינדיקציה שהיא מעודדת.

עידו סופר: אני יכול גם לומר שאני רואה גם את הקצאות הקרקע לאזורי תעשייה ויש שינוי מאוד משמעותי.

טלב אבו עראר: לא נסגרו שם עסקים?

עידו סופר: תמיד נסגרים.

עידו סופר: כאשר מדברים על סגירת עסקים, לטעמי צריך לומר שני דברים.

עידו סופר: להסתכל ולומר מה הנטו, כלומר, כמה נפתחו לעומת כמה נסגרו, ולהסתכל מה הסיבות לסגירה, אם הסיבות הן בעיות שקשורות לאשראי, אם הסיבות הן סיבות שקשורות לבירוקרטיה ולדברים אחרים.

טלב אבו עראר: לא.

טלב אבו עראר: פשוט עוברים למרכז הארץ.

עידו סופר: זה נתון שהשינוי הוא אמנם לא אותה קפיצת מדרגה שמצפים לה כאן, אבל אני כן יכול לומר שאנחנו רואים יותר הקצאות קרקע לדרום.

עידו סופר: אנחנו כן רואים איזשהו שינוי מגמה מאוד משמעותי.

עידו סופר: אני כן מבקש להתייחס ספציפית לאוכלוסייה הבדואית למרות שאני בהחלט מסכים עם הגישה שזה צריך להיות שלוב והחיבור של הדברים הוא החיבור הנכון שנדרש כדי להצמיח את הדרום.

טלב אבו עראר: הוא דיבר על רקע פוליטי.

עידו סופר: לא.

טלב אבו עראר: אל תתייחס למה שאמר חיים ילין.

טלב אבו עראר: כולם מוזמנים, כל ראשי הרשויות היהודיות מוזמנים.

טלב אבו עראר: אל תטיף לנו מוסר כאן.

טלב אבו עראר: תדבר מקצועית.

טלב אבו עראר: אני רוצה לשמוע מקצועית.

עידו סופר: בוא נגיד שפוליטיקה בטוח לא תשמע ממני.

עידו סופר: אין קשר.

עידו סופר: אני גם מבקש שלא תכניס לי את זה לפה כי זאת ממש לא הכוונה.

עידו סופר: אני רוצה לומר קודם כל לגבי האוכלוסייה הבדואית.

עידו סופר: אני מניח שכאשר מסתכלים – וחשוב לי שישמעו החבר'ה שהגיעו לכאן, ראשי המועצות – אני לא יודע אם חושבים שבמשרד האוצר זה נושא שהוא במרכז מעיינינו אבל חשוב לי לומר לכם שכן.

עידו סופר: אני מניח שאת חבר הכנסת טיבי זה לא מפתיע אבל אנחנו חושבים רבות על שילוב האוכלוסייה הבדואית כפוטנציאל מאוד גדול למשק הישראלי ומקור שהוא קטר צריכה ומנוע צמיחה עתידי, אגב, כמו אוכלוסיות אחרות שיש להן פוטנציאל גדול וצריך להשקיע.

עידו סופר: ראשית, חשוב שתדעו את זה ויש לא מעט סוגיות.

עידו סופר: אני אתייחס לעניינם של דברים.

עידו סופר: השילוב ברמה הכלכלית של אזורי תעשייה בלבד.

עידו סופר: כפי שאנחנו תופסים את זה, יש שני אפיקים שצריך להתקדם בהם.

עידו סופר: האחד, אזורי תעשייה מרחביים גדולים באותו מרחב.

עידו סופר: אנחנו מדברים על הרחבה של אזור התעשייה עידן הנגב, שלב ג', ואזור התעשייה שוקת ששניהם אמורים בשנת 2019.

עידו סופר: אנחנו מדברים כאן על אלפי דונמים.

עידו סופר: אנחנו מדברים כאן על פרויקטים.

עידו סופר: אגב, שם התייחסו לסוגיית הארנונה – לא רק שזה מביא תעסוקה ומפעלים שהם משמעותיים אלא זה מביא גם חלוקת הכנסות.

עידו סופר: בעידן הנגב אנחנו מדברים על רהט, אנחנו מדברים באזור תעשייה שוקת גם על חורה ולקיע ואנחנו מדברים כאן על מקור הכנסה מאוד גדול.

עידו סופר: לצד זה – וזו סוגיה שהיא נובעת בין היתר גם מצרכים של האוכלוסייה הבדואית כפי שעולה מהשטח – היוזמות המקומיות הן מאוד חשובות.

עידו סופר: הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים נמצאת כאן לצדי.

עידו סופר: מושקעים תקציבים הרבה יותר גדולים פרופורציונית לאוכלוסייה על מנת לתת ולהגיע ליישובים עצמם ולפתח את אותם עסקים קטנים ואת אותן יוזמות מקומיות.

עידו סופר: זו סוגיה משמעותית.

עידו סופר: היה איזשהו שיח משמעותי על אזורי התעסוקה צמודי הדופן.

טלב אבו עראר: אני מדבר על הטבות מס ל-70,000 בני אדם.

טלב אבו עראר: תתמקד.

טלב אבו עראר: בנושאים שהעלית, נדון היום בוועדות אחרות.

טלב אבו עראר: תתמקד בהטבות המס.

אחמד טיבי: הטבות מס ותמריצים בדרום.

עידו סופר: התמריצים, על זה דיברתי בשבע הדקות האחרונות.

אחמד טיבי: תתייחס גם למה שאמר חבר הכנסת חיים ילין שבאשכול 1 לא משלמים מס.

אחמד טיבי: תתייחס גם להטבות המס.

עידו סופר: לעניין הטבות המס של פרטים, זה לא משהו שאני עוסק בו וזה גם לא נושא הדיון.

אחמד טיבי: זה כן נושא הדיון.

עידו סופר: הטבות מס לפרטים?

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: הטבות מס ותמריצים למפעלים.

עידו סופר: לגבי מפעלים.

עידו סופר: אני רכז צוות תעשייה ומסחר ובזה אני עוסק.

עידו סופר: אם אתה רוצה לשאול לגבי עסקים, אני אתן לך תשובה.

עידו סופר: אתה רוצה לשאול לגבי פרטים, אני לא האדם הרלוונטי.

אחמד טיבי: גם הטבות לגבי אזורי תעשייה זה חשוב.

אחמד טיבי: חבר הכנסת טלב עראר, הוא אחראי על אזורי תעשייה במשרד האוצר.

טלב אבו עראר: לא משנה מי אחראי.

אחמד טיבי: הכותרת היא מפעלים ועסקים.

טלב אבו עראר: אפשר לקבל תשובה לגבי הטבות המס?

אחמד טיבי: הוא דיבר באופן כללי ואנחנו נשמע ממנה על הטבות מס.

עידו סופר: בקשתו של חיים ילין היא למעשה פתיחה של חוק עידוד השקעות הון ומדובר על הסוגיה הזאת.

עידו סופר: חוק עידוד השקעות הון, חבר הכנסת ילין, מדבר על סוגיית הייצור כעסקים שהם בעלי פריון גבוה.

עידו סופר: מה שאתה בעצם מציע, יש לזה הרבה בעיות.

עידו סופר: החוק הזה מתמקד – אתה מכיר היטב אבל אני אחזור על הרציונל – בעסקים שיש להם יכולת ניידות, שהם לא יכולים להיות כאן.

עידו סופר: צריך למקד את הטבות המס ככל הניתן.

עידו סופר: יש הרבה בעיות בחוק שהן אחרות.

עידו סופר: לצד זה אנחנו פועלים על ידי מענקים בעיקר למשוך כמה שיותר מפעלים לפריפריה ואנחנו עושים את הדיפרנציאציה הזאת בכל מסלול אפשרי.

עידו סופר: אני ברמה האישית עוסק בזה ברמה יומית.

עידו סופר: אני לא חושב שהטבות המס כאן הן נכונות בהיבט הזה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת טלב אבו עראר עובר לישיבה אחרת של ועדת החינוך.

אחמד טיבי: תודה.

עידו סופר: אני רק מזכיר שבסוף אנחנו מדברים עם האוכלוסייה הבדואית, עוטף עזה ובצפון הרחוק, בפריפריה הרחוקה ובירושלים ובכל מקום שיש לו איזה שהם קשיים כאלה ואחרים, בסוף זה משחק סכום אפס.

עידו סופר: בסוף אתה מדבר כאן על דיפרנציאליות.

עידו סופר: התשובה הזאת היא אולי לא התשובה הרצויה או הפשוטה אבל התשובה היא שזאת האמת המקצועית.

אחמד טיבי: לא הבנתי.

אחמד טיבי: באשכול 1 יש מס הכנסה או אין כפי שהוא אומר?

חיים ילין: הוא לא מתייחס למס ההכנסה האישי.

חיים ילין: אני מנסה לעודד תעשייה שתגיע לנגב כדי שיעסיקו את האוכלוסייה הבדואית, שרמת האבטלה תרד, כך שגם אם אין ייצור, הם יוכלו לקבל מענקים או פטור ממס או הנחת מס.

חיים ילין: זה מאוד קשה כי התשובה היא שאלה בעצם השלכות רוחב קריטיות מאוד במדינת ישראל ועדיין אני חושב שאם זה נעשה נקודתי על האוכלוסייה הבדואית, אין השלכות רוחב.

עידו סופר: אני רק אומר שמבחינת מענקים ומסלולים – ונציג רשות ההשקעות נמצא כאן והוא יפרט – עושים את הדבר הזה.

עידו סופר: אנחנו רואים לא מעט דברים.

עידו סופר: היה גם מסלול שהוא היה ייעודי פעם ראשונה למפעלים בנגב.

עידו סופר: מהבסיס רואים שהולכת להיות איזושהי קפיצת מדרגה בעת הקרובה.

עידו סופר: אני מזכיר שלהקים אזור תעשייה ולהקים מפעל לוקח זמן וזה תהליך ארוך.

עידו סופר: אנחנו מנסים לדחוף.

ג'מאל זחאלקה: אבל יש נקודת התחלה.

עידו סופר: נקודת ההתחלה לטעמי, רואים אותה בצורה יוצאת דופן ואני חושב שיש שכן יש לזה בסיס.

עידו סופר: צריך לראות שזה קורה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

חיים ילין: הערה קטנה.

חיים ילין: אני חושב שבאזורי התעשייה שעכשיו מרחיבים ומרחיבים שלב ב' ו-ג', הכרח – וזה אני אומר לכולנו – שתהיה שם מכללה טכנולוגית שתכשיר.

חיים ילין: כמו שיש את שער הנגב ושם הם יכולים להכשיר אנשים לאמדוקס ולתעשייה, אותו מודל צריך להעתיק לשם.

חיים ילין: שתהיה מכללה טכנולוגית שתוכל להכשיר את האנשים לעבוד במפעלים ולא בהכרח ילמדו שלוש שנים.

חיים ילין: גם לימודים בחינם שאנחנו נסבסד אותם.

חיים ילין: בסוף אנחנו נקבל אנשים מוכשרים יותר, עם פריון הרבה יותר גבוה ועם אוכלוסייה שהאבטלה שלה יורדת לאפס ולא עם מצב סוציו אקונומי 1 אלא סוציו אקונומי 4 ו-5 כלפי מעלה.

חיים ילין: אני חייב לצאת לוועדת הכלכלה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

ימית קוטובסקי: מינהל תכנון השקעות, הון ותוכנה, רשות המסים.

ימית קוטובסקי: החוק לעידוד השקעות הון נותן הטבות למפעלים תעשייתיים בישראל שמייצאים החוצה.

ימית קוטובסקי: החוק הזה הוא לאו דווקא לנגב והוא לאו דווקא עבור הבדואים אלא הוא מדבר על כל מפעל תעשייתי שנמצא בישראל.

ימית קוטובסקי: ישראל מחולקת לאזור פיתוח א' ואזור שהוא אינו אזור פיתוח א' ובהתאם לכך שיעורי המס המוטבים משתנים.

ימית קוטובסקי: אזור פיתוח א' מקבל שיעורי מס שהם יותר נמוכים.

ימית קוטובסקי: כמו שאמר חבר הכנסת ילין, באמת החוק הזה דורש ייצוא וברגע שאין ייצוא, לא מקבלים את ההטבות.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש.

ג'מאל זחאלקה: העובדה ש-95 אחוזים או אפילו 99 אחוזים מהיישובים שהם בסוציו אקונומי 1, הם יישובים ערביים, וכמעט כולם בנגב, זו הסיבה להיעדר הטבות משמעותיות ופעילות משמעותית לשיפור המצב וזה לא מצב שנוצר אתמול אלא זה מצב מתמשך.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אנשים לא רואים את האופק לצאת ממצב העוני, סוציו אקונומי 1 שאלה רמות עוני אסטרונומיות.

ג'מאל זחאלקה: היישובים, המועצות המקומיות והאזוריות והעיריות בנגב הן גם במצב קשה כי אין לאנשים כסף לשלם.

ג'מאל זחאלקה: אין מפעלים ואין כלום.

ג'מאל זחאלקה: זה מצב קשה ביותר.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שכדי לכלול בתוכניות להטבות מס גם את היישובים הלא מוכרים כפי שהציע – אני חושב שזו הייתה הכוונה – חבר הכנסת טלב אבו עראר בהצעה המקורית שלו, צריך לעשות שני דברים.

ג'מאל זחאלקה: האחד, שהטבות המס יהיו אזוריות.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, לא פר יישוב אלא אזור הנגב כולו ייקבע טריטוריאליות ולא יישוביות.

ג'מאל זחאלקה: בטריטוריאליות יכללו כל אדם שגר באזור הזה, בין אם הוא יושב באוהל או בין אם הוא יושב בווילה, בין אם הוא יושב ביישוב בלתי מוכר ובין אם הוא יושב ביישוב מוכר.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה דבר שיכול לפתור את הבעיה ולכך צריך שינוי חקיקה.

ג'מאל זחאלקה: לפני שינוי החקיקה צריך שינוי מדיניות ורצון לשנות את המצב.

ג'מאל זחאלקה: דבר שני.

ג'מאל זחאלקה: צריך שתהיה תוכנית ממשלתית, לא רק טריטוריאלית אלא סוציו אקונומית כי אתה לא יכול להתייחס, אם אתה מדבר על טריטוריה, לעומר ולאום אבטין בדרגה 10 סוציו אקונומי ו-1 סוציו אקונומי בגלל שהם נמצאים באותו מצב, ואז אתה נותן להם את אותן הטבות.

ג'מאל זחאלקה: מי שנהנה מזה, אלה העשירים.

ג'מאל זחאלקה: נכון נאמר כאן שהטבות המס האלה הן מאוד מאוד מצומצמות בגלל המצב הסוציו אקונומי.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה נותן הטבות מס ליישוב שאין בו בכלל מפעלים ואין לו אזור תעשייה, אז מה הועילו חכמים?

ג'מאל זחאלקה: אתה נתת לו אוכל שהוא לא יכול לאכול.

ג'מאל זחאלקה: זה סתם.

ג'מאל זחאלקה: אתה נתת לו הטבה, אז נתת הטבה.

ג'מאל זחאלקה: תקציב למגרש הכדורגל לא קיים.

ג'מאל זחאלקה: כל מיני דברים כאלה.

ג'מאל זחאלקה: הרי אנחנו מכירים את המצב.

ג'מאל זחאלקה: אומרים למה אתה לא מקבל את התקציב לראש העיר – כי יש הקצבות שהוא לא יכול לקבל אותן כי אין לו.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך תוכנית מיוחדת שתהיה סוציו אקונומית.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, בנוסף לטריטוריאלי הרוחבי, צריך ללכת ולראות היכן מקור הבעיה ואת זה לא עושים.

ג'מאל זחאלקה: לא לוקחים את כל היישובים במצב סוציו אקונומי 1, לקבוע יעדים ואותם צריך להעלות.

ג'מאל זחאלקה: למשל להוריד את רמת העוני בהם לרמה למשל בחצי.

ג'מאל זחאלקה: להוריד את רמת האבטלה, לשפר את תעסוקת הנשים וכל מיני דברים כאלה.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה יכולה לעשות את זה וגם יש לה כסף לשם כך.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהראייה הממשלתית לנגב היא ראייה איך לצמצם את היישובים, שאנשים יתכנסו לתוך גטאות וזה המאמץ העיקרי ולשם כך הקימו את הרשות לבדואים בנגב כפי שהיא נקראת.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו דורשים לבטל אותה.

ג'מאל זחאלקה: היא מזכירה לנו את המחלקה הערבית בהסתדרות שבוטלה מזמן ובעצם הקמת הרשות, זאת חזרה אחורה.

ג'מאל זחאלקה: צריך לראות גם מה קורה בנגב.

ג'מאל זחאלקה: האוכלוסייה אמנם חלשה אבל היא התחזקה בכמה מובנים ואנחנו רואים שיש הרבה נשים שהיום לומדות ברמות מאוד גבוהות, יש ראשי ערים, כפי שאנחנו רואים, שלא נופלים מכל ראש עיר בארץ בכל העניין של ההתייחסות לצרכים, לדרישות ולניהול.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שיש ציבור שיודע לדבר ויודע לפנות.

ג'מאל זחאלקה: אני מנסה לומר שלא צריך את המינהלת כדי לפנות למשרד ממשלתי.

ג'מאל זחאלקה: לא צריך אותה.

ג'מאל זחאלקה: גם אברהים אלהושאלה, למרות שהוא עזב, הוא יודע לעשות את זה בצורה מצוינת.

אחמד טיבי: גם חאבס אלעטאונה, ראש מועצת חורה החדש.

אחמד טיבי: ברוך הבא.

אחמד טיבי: ברוך הבא, חבר הכנסת לשעבר יוסף.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא צריך את המינהלת.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו דורשים לבטל את המינהלת.

ג'מאל זחאלקה: צריך קודם כל שינוי בראייה, בתפיסה של המצב של הציבור בנגב.

ג'מאל זחאלקה: שמעתי את חבר הכנסת ילין שאמר למה היוזמה לא הייתה יוזמה משותפת.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, יוזמה טריטוריאלית בה יישובים גם ערבים וגם יהודים יקיימו את היום הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר, בסדר, אנחנו נעשה אותה יוזמה טריטוריאלית אבל נגדיר אותה.

ג'מאל זחאלקה: נגדיר אותה כך שאנחנו רוצים יום נגב לא לעשירים אלא יום נגב לעניים בנגב, לאנשים המוזנחים ואם יש יישובים יהודים שמצבם כמו מצב היישובים הבדואים, בסדר.

אחמד טיבי: נייצג גם אותם.

ג'מאל זחאלקה: נייצג גם אותם.

ג'מאל זחאלקה: אם יש יישובים שמצבם לא מוסדר, גם אותם נייצג.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, אני שמעתי את ראש העיר רהט שדיבר על הריסות בתוך הקו הכחול.

ג'מאל זחאלקה: כפי שאתה יודע, חבר הכנסת אחמד טיבי, יש לנו מכתב על מדיניות ההריסה.

ג'מאל זחאלקה: שלחתי לך אותו.

ג'מאל זחאלקה: כשדיברו על הריסות בתוך הקו הכחול, כפי שאתה יודע, חבר הכנסת אחמד טיבי, יש לנו מכתב על מדיניות ההריסה.

ג'מאל זחאלקה: אתה יכול לקרוא אותו.

ג'מאל זחאלקה: קיבלנו מכתב רשמי מהמשרד של היועץ המשפטי לממשלה שאומר מה מדיניות ההריסה והיא א', ב', ג'.

ג'מאל זחאלקה: הריסה בתוך הקו הכחול, נאמר שם במפורש, רק במקרים של בנייה מסכנת תכנון.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, רק במצבים כאלה יהיו הריסות.

ג'מאל זחאלקה: והנה אני שומע מכם שהרסו שם בניגוד למדיניות הכללית.

ג'מאל זחאלקה: למה?

ג'מאל זחאלקה: כי המינהלת שם.

ג'מאל זחאלקה: המינהלת מנהלת את העניינים כמו במערב הפרוע, מעבר למדיניות הרשמית, לפעמים בניגוד למדיניות הרשמית.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהגיע הזמן, ואני חושב שזו דרישה מוצדקת, שאנחנו נתחיל את המסע הזה לביטול המינהלת כי היא מהווה מכשול תכנוני, היא מהווה מכשול בפיתוח, היא מהווה מכשול בכל עניין כי השר הממונה על הנגב רוצה לשלוט בעניינים, שיהיו לו פקידים שיעשו כך ויעשו כך, שמתייחסים אל האוכלוסייה הערבית בנגב כפי שלמדו במזרחנות או בכל מיני מקומות.

ג'מאל זחאלקה: האזרחים בנגב הם אזרחים ומגיע להם שוויון ומגיע להם לפני השוויון, צדק.

ג'מאל זחאלקה: צדק חלוקתי.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות מצב שיישוב יישאר 30 ו-40 שנים במצב סוציו אקונומי 1 כאשר המדינה יכולה לעזור לו.

ג'מאל זחאלקה: זה לא שהיא לא יכולה.

ג'מאל זחאלקה: היא יכולה.

ג'מאל זחאלקה: יש לה את האמצעים.

ג'מאל זחאלקה: היא משקיעה.

ג'מאל זחאלקה: למה המצב כזה?

ג'מאל זחאלקה: אם רוצים להוריד את רמות העוני, צריך למקד את העניינים שם.

ג'מאל זחאלקה: הטבות במס, כן.

ג'מאל זחאלקה: צריך לתת עוד יותר לפרטים ולא רק למפעלים כי אנחנו רוצים לעודד את האנשים.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה רוצה להוציא אותם ממצב של עוני, צריך לעודד אותם לצאת לעבוד ולעודד נשים לצאת לעבוד ואז יבוא השינוי ואז ישלמו יותר ארנונה, אז יהיה יותר פיתוח ויהיו בתי ספר טובים יותר.

ג'מאל זחאלקה: כך צריך לעשות את הדברים.

ג'מאל זחאלקה: לעשות תוכנית ממוקדת שהמטרה שלה היא להוציא את האנשים ממצב של סבל, של אומללות, של חיים בשוליים ושל עוני.

ג'מאל זחאלקה: יש פוטנציאל אדיר שם.

ג'מאל זחאלקה: אני מכיר את האזור.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רואים שכל השקעה בנגב וביישובים האלה, התוצאה שלה והתרומה שלה היא גדולה.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה רוצה להעלות את רמת החיים בעומר ב-20 אחוזים, אתה תישאר 50 שנים כי הם למעלה למעלה אבל אנשים שהמצב הסוציו אקונומי שלהם הוא אחד, אם הם קופצים לארבע, זה שינוי של פי ארבע או פי שלוש.

ג'מאל זחאלקה: לכן ההשקעה כאן בתוצאה היא מאוד כדאית.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ראש מועצת חורה.

עלי אבו רביעה: אני באתי מהנגב ויש לי שאלה אחת.

עלי אבו רביעה: יש הרבה מה לומר, אבל אני רואה שאתם קצת לחוצים בזמן.

אחמד טיבי: יש ועדות רבות.

עלי אבו רביעה: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה אומר שעל מנת לכלול את היישובים בהטבות מס, צריך לעשות חקיקה.

עלי אבו רביעה: השאלה שלי.

עלי אבו רביעה: 20 שנים ולמה הרשימה המשותפת לא יזמה את הדבר הזה בכנסת על מנת שנראה רשימה או מפלגה שהולכת נגד הבדואים?

עלי אבו רביעה: המצב של הבדואים על הפנים, מצב קשה מאוד.

עלי אבו רביעה: למשל, אנחנו נמצאים באשכול אחד ומצד שני, נציג משרד האוצר, אין לנו הטבות מס.

עלי אבו רביעה: לא מגיע לנו.

עלי אבו רביעה: למה?

עלי אבו רביעה: כי אני גר ביישוב לא מוכר או כתוב בתעודת הזהות שלי שבט?

עלי אבו רביעה: אני חושב שהרשימה הערבית צריכה ליזום את זה והפעילים בנגב צריכים ללחוץ על כל המפלגות.

עלי אבו רביעה: רוצים לראות איזו מפלגה או איזה חבר כנסת ילך נגד ההצעה הזאת.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: הצעה טובה.

אחמד טיבי: אני זוכר שלפני עשר שנים יזמתי הצעת חוק שתיקנה הצעת חוק של שחבר הכנסת ישראל כץ, אז הוא היה חבר כנסת מהליכוד עת היא הייתה באופוזיציה.

אחמד טיבי: הזכרנו שם הטבות מס ליישובים הבדואים והתקבלה בקריאה שנייה ושלישית עם רשימה שמית של היישובים, אבל זה לא מונע מכך שתהיה עוד הצעה.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך שוב את מר חאבס אלעטאונה, ראש מועצת חורה ולברך אותו על היבחרו.

אחמד טיבי: אני גם רוצה לברך את מר כאיד דאהר מרשות כבאות והצלה, יועץ הנציב.

אחמד טיבי: אני מבקש שאחר כך תדבר.

אחמד טיבי: ראש מועצת חורה, בבקשה.

חאבס אלעטאונה: שלום לכולם.

חאבס אלעטאונה: אני מברך את כולם.

חאבס אלעטאונה: צעד טוב זה לבוא לשבת כאן וכל אחד יביע את דעתו ואת הבעיות שלו.

חאבס אלעטאונה: היישובים שלנו, יש להם הרבה בעיות, בעיות כלכליות.

חאבס אלעטאונה: יש לנו הרבה תוכניות שאנחנו לא יכולים לקדם אבל אנחנו בעזרתכם, בעזרת חברי הכנסת ומי שהולך לעזור לנו, נקדם.

חאבס אלעטאונה: אני באתי לכאן כדי ללמוד ולשמוע ואני מעוניין לקדם את היישוב שלי ואת כל היישובים בנגב, כמובן היישובים הקבועים ואלה שהם לא קבועים.

חאבס אלעטאונה: אני מודה לכולכם.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: יועץ נציב כבאות והצלה.

אחמד טיבי: מה מצב שירותי הכבאות בדרום לרבות ביישובי הבדואים?

כאיד דאהר: תודה לך כבוד היושב ראש, ידידי חבר הכנסת אחמד טיבי, ושלום לכולם.

כאיד דאהר: כבוד להגיע לכאן.

כאיד דאהר: הוזמנתי וזו במה חשובה מאוד שאנחנו נציג את כל העשייה שלנו לאחרונה, בעיקר בנגב, בקרב אחינו הבדואים ויחד עם זה במגזר בכלל.

כאיד דאהר: אני משמש היום כיועץ נציב כבאות והצלה למגזר ואחת הסיבות שאנחנו בשנתיים האחרונות שמנו דגש מאוד מיוחד על מה שמתרחש בכל נושא שירותי הכבאות במגזר ובעיקר בדרום אלה הם הנתונים שהיו ב-2017 אשר הצביעו על 11 נספים, רובם ילדים ורובם גם מהנגב, הבדואים של הנגב.

כאיד דאהר: כתוצאה מכך נציב כבאות והצלה הנוכחי, רב טפסר דדי שמחי, שם לעצמו מטרה מאוד מרכזית בכך שכל הנושא וכל חיזוק שיתוף הפעולה והעשייה שלנו במגזר, תתחזק והיא תהפוך בעצם לאחד היעדים המרכזיים שלנו.

כאיד דאהר: בין היתר התחלנו, ואני מברך על שיתוף הפעולה של חברי הכנסת, יחד עם כל ראשי הרשויות שנמצאים, הוותיקים והחדשים, ונמצא לידי גם ראש מועצת חורה שבעוד חודש אנחנו לראשונה חונכים תחנת כיבוי, הגדולה ביותר בדרום.

כאיד דאהר: זו נקודה מאוד חשובה.

כאיד דאהר: העשייה שלנו מסתעפת על מנת שאנחנו נשמור על החיים.

כאיד דאהר: המצב הוא לא קל.

כאיד דאהר: המצב הוא קשה אבל שיתוף הפעולה שאנחנו מקבלים מראשי הרשויות שם הוא יוצא מן הכלל.

כאיד דאהר: בכך אנחנו מסתעפים ומתרחבים בכמה נקודות.

כאיד דאהר: ראשית, נושא הגברת המודעות וההסברה הוא חשוב לנו מאוד.

כאיד דאהר: אנחנו משתדלים לתת גם חומרים בערבית וגם בימי קהילה.

כאיד דאהר: עשינו את זה ברהט, עשינו את זה בכסייפה, עשינו את זה גם בחורה ואנחנו ממשיכים.

כאיד דאהר: יחד עם זאת, ההגעה או בעצם כל המצב הגיאוגרפי שם של הכפרים הבלתי מוכרים וגם היישובים והמרחקים, היקשו עלינו מעט בבניית תוכנית ואיך לתקצב אותה על מנת שאנחנו נשיג את המטרה והמטרה היא להגיע בזמן אמת.

כאיד דאהר: זמן אמת הוא המינימום כדי שאנחנו נגיע ונציל חיים.

כאיד דאהר: אנחנו משתדלים לעשות את זה בכל.

כאיד דאהר: אנחנו בנינו תוכנית ובתוכנית הזאת אנחנו התמקדנו בכמה מקומות על מנת שאנחנו נבנה בנוסף לתחנות גם נקודות הזנקה.

כאיד דאהר: נקודת הזנקה שתופעל גם על ידי יחידת מתנדבים.

כאיד דאהר: עשינו את זה בחורה ובשבוע הבא אנחנו חונכים נקודת הזנקה עם רכב כיבוי בכסייפה.

כאיד דאהר: ב-26 בחודש חונכים אותה כדי שנריץ את זה כך שתהיה נקודה במקום.

כאיד דאהר: אני לא ארחיב יותר.

כאיד דאהר: נושא הגברת מודעות והסברה.

כאיד דאהר: אנחנו עושים את זה בהרחבה אבל בכל מקרה אני אבקש כאן שתי נקודות, היושב ראש.

כאיד דאהר: ראשית, אני מבקש, ואני שוב מודה לכל ראשי הרשויות ולחברי הכנסת על שיתוף הפעולה.

כאיד דאהר: כאן אנחנו מדברים על הצלת חיים והצלת חיים היא הנקודה החשובה.

כאיד דאהר: אין יותר מה שיותר יקר מהחיים.

כאיד דאהר: הרכוש, אנחנו גם משתדלים למנוע.

כאיד דאהר: .

כאיד דאהר: אנחנו גם פותחים נקודת רישוי עסקים שזה מאוד חשוב לנו ואני חושב שתוך חודשיים-שלושה הנושא הזה יעלה על הפרק ואנחנו נחליט היכן זה יהיה.

כאיד דאהר: יכול להיות שנעשה את זה ברהט, העיר הגדולה ביותר כי יש שם רישוי עסקים ובאמת הם צריכים את כל הנושא של ההנחיות ואת כל נושא הבטיחות.

כאיד דאהר: המגזר בכללי, אתם רואים ואתם שומעים מה אנחנו עושים אבל בנגב אני מבקש, היושב ראש, להעלות את הנושא הזה על סדר היום.

כאיד דאהר: תקציבים.

כאיד דאהר: לבקש גם דיון מיוחד על הנושא הזה כי חסרים לנו עוד הרבה משאבים כדי שנשלים את כל מה שצריך להיות.

כאיד דאהר: תודה לכם.

מיקי לוי: ציינת 11 ילדים שנספו.

כאיד דאהר: לא.

כאיד דאהר: אתה עד לכך שבתקופה האחרונה יש לנו הרבה מאוד עשייה בדרום.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא דיבר על עשייה.

ג'מאל זחאלקה: הוא דיבר על אסון, היסטורית.

כאיד דאהר: 11 הרוגים, אלה נספים ובעיקר אי השגחה על הילדים.

כאיד דאהר: תנורי חימום שצמודים יותר מדי למיטה, זה מה שהיה ברהט, ושם נספו שלושה ילדים.

כאיד דאהר: בחורה, אותו דבר עם שני הילדים לפני כמה חודשים.

מיקי לוי: יש לי עוד בקשה אחת.

מיקי לוי: אתה אומר תקציבים אבל תקציבים זה משהו גדול וענק.

מיקי לוי: תשים שתי אצבעות על שני נושאים כי לא נוכל לטפל בכל.

מיקי לוי: הנה, אני אומר, אני הולך בצעדים קטנים בפרט עכשיו כשכולם אומרים פתאום שאין כסף.

מיקי לוי: עד עכשיו היה כסף.

מיקי לוי: אדוני היושב ראש, יש שני נושאים שחברי הכנסת יכולים ללחוץ על שר הפנים.

כאיד דאהר: על שלושה נושאים כי זה נושא מאוד חשוב.

כאיד דאהר: ראשית, בניית תחנות ונקודות הזנקה.

כאיד דאהר: שנית, גיוס כוח אדם וחסר לנו מאוד כוח אדם מהדרום.

כאיד דאהר: אנחנו משתדלים דרך נציבות שירות המדינה ודרך האוצר לקבל תקציבים ואנחנו בבעיה.

כאיד דאהר: אם אתה מגייס משם לנקודות הזנקה והתחנות, גם זמן ההגעה הוא מאוד קצר, במקום שאתה תביא מישהו מבאר שבע, סליחה על ציון המקום, או ממקום אחר.

כאיד דאהר: לכן אנחנו משתדלים לגייס מתוך האוכלוסייה המקומית.

כאיד דאהר: יש לנו בעיה עם התקציב הזה, עם כוח האדם, ויש לנו בעיה עם מתקנים.

כאיד דאהר: נושא המודעות וההסברה, אנחנו חייבים גם להגדיר את זה מבחינה תקציבית.

כאיד דאהר: לנו יש חלק תקציבי והתקציב הזה לא מספיק.

מיקי לוי: אפשר לקבל דוח שיישלח כדי שנכין מכתב לשר הפנים?

אחמד טיבי: ועדת כספים.

אחמד טיבי: תשלח את הדוח למנהל הוועדה.

כאיד דאהר: אני מבקש דיון, וזה מאוד חשוב, כדי שאנחנו נעלה את זה לוועדה.

אחמד טיבי: אני אטפל בזה.

אחמד טיבי: משרד הכלכלה.

איתי יחזקאלי: אני מרשות ההשקעות במשרד הכלכלה.

איתי יחזקאלי: הסקירה שהכנו היא סקירה על כל הדרום אבל אני אנסה למקד את זה יותר על האוכלוסייה הבדואית בדרום.

איתי יחזקאלי: קודם כל, בנושא עידוד השקעות הון, המענק בדרום, המענק הרגיל לפי חוק עידוד השקעות הון, האו 20 אחוזים ובדרום יש תוספת של עוד 10 אחוזים כך שהוא מגיע ל-30 אחוזים.

איתי יחזקאלי: אישרנו באזור הדרום 121 אישורים, השקעות של 530 מיליון שקלים.

איתי יחזקאלי: נוצרו 7,000 מקומות תעסוקה וזה לא כולל את ההשקעות הגדולות במפעל אינטל שגם הוא נמצא בדרום.

איתי יחזקאלי: במסגרת מסלול התעסוקה, אנחנו מפעילים מסלול מיוחד שנוגע לאוכלוסיית המיעוטים בדרום ושם אישרנו קרוב ל-1,600 עובדים בדרום שרובם, המיעוטים בדרום, הם מאוכלוסיית הבדואים.

איתי יחזקאלי: יש גם מסלול מיוחד שמיועד לאוכלוסיית הבדואים עם שיעורי מענק יותר גבוהים.

איתי יחזקאלי: בקשר לזה הפעלנו השנה, ב-2018, מסלול מיוחד ליזמים בדואים, למענקים לבדואים, ללא צורך בייצוא.

איתי יחזקאלי: זאת אומרת, השקעות שלא כלול בהן הנושא של הייצוא.

איתי יחזקאלי: במסלול המיוחד הזה שהפעלנו אותו השנה בפעם הראשונה, אישרנו שבע תוכניות כאשר רוב התוכניות האלה הן גם בבעלות יזמים בדואים.

איתי יחזקאלי: מדובר על השקעות של 51 מיליון שקלים שלצורך כך קיבלו מענק של 15 מיליון שקלים.

איתי יחזקאלי: מסלול נוסף שאנחנו מפעילים שמיועד לרשויות מקומיות, לא רק לרשויות מקומיות, זה המסלול של חסכון אנרגטי.

איתי יחזקאלי: המסלול הזה של חסכון אנרגטי שמיועד גם לרשויות מקומיות, יש שתי רשויות שראשי המועצה שלהן דיברו כאן – אל קסום ונווה מדבר – זכו במענק לצורך החלפת התאורה במועצות שלהם.

איתי יחזקאלי: גם המועצות האחרות שנמצאות יכולות להשתתף במסלולים האלה ולקבל את המענקים האלה.

איתי יחזקאלי: אני רוצה להזכיר את המפעל הגדול של סודה סטרים שהוא באזור התעשייה עידן הנגב, שהוא מעסיק מאות עובדים והוא קיבל מענקים בעשרות מיליוני שקלים.

איתי יחזקאלי: ציינתי כאן את הדברים העיקריים שאנחנו עושים, שנוגעים לאוכלוסייה הבדואית.

איתי יחזקאלי: הכוונה שלנו היא להמשיך ב-2019 וגם להגדיל ולשפר את אותם המסלולים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

איתמר גזלה: הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, משרד הכלכלה.

איתמר גזלה: תודה אדוני היושב ראש.

איתמר גזלה: במסגרת החלטת ממשלה 2397 שדובר עליה קודם, הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, הוטל עליה להתאים וליצור כלי סיוע שמותאמים באופן מיוחד לאוכלוסייה הבדואית בנגב.

איתמר גזלה: התקציב לזה על פני ארבע שנים הוא של 23 מיליון שקלים.

איתמר גזלה: יש לנו סניף מעוף – מרכזי השטח של עסקים, מרכזי פיתוח עסקי.

איתמר גזלה: יש סניף ברהט שכבר עובד זמן רב.

איתמר גזלה: טופלו בשנת 2017 קרוב ל-580 יזמים ובעלי עסקים מתוכם כחצי יזמים ושליש מהיזמים היו יזמיות, נשים בדואיות.

איתמר גזלה: הסניף של רהט מטפל בכל האזור, בכל הנגב.

איתמר גזלה: במהלך 2019, כנראה לקראת המחצית השנייה של 2019, ייפתח גם מרכז עסקים ברהט.

איתמר גזלה: מרכז עסקים הוא מקום פיזי ייעודי שבעלי עסקים קטנים או יזמים יכולים בעצם להשתמש בשירותים של המקום, כולל ייעוץ לאורך הדרך, שכר דירה סמלי מאוד.

איתמר גזלה: הסוכנות מפעילה כ-10 מרכזי עסקים כאלה וברהט ייפתח במהלך שנה הבאה מרכז כזה.

איתמר גזלה: אני רוצה לציין ש-580 יזמים, שמנו לנו יעד להגיע ל-360 יזמים ובעלי עסקים בשנה והגענו ל-580 ב-2017 והקצב של 2018 גם מגיע לאותו סכום פחות או יותר.

איתמר גזלה: יש לנו עוד תוכנית מיוחדת שהתחילה בנגב והיא הפכה גם לאוכלוסייה הערבית שאר חלקי הארץ שנקראת תוכנת סאווה שאנחנו מפעילים יחד עם קרנות קורט, שזה בעצם תוכנית שהיא מיקרו מימון לנשים יצרניות, לעזור להן בתחילת הדרך להקים עסקים ולהתחיל לעזור בפרנסת המשפחה.

איתמר גזלה: אנחנו תומכים והקמנו פורום של אנשי עסקים בנגב.

איתמר גזלה: לקחנו את אנשי העסקים הבדואים החזקים יותר בנגב.

איתמר גזלה: אנחנו צירפנו אותם לפורום מיוחד.

איתמר גזלה: אלה עסקים עם מחזור כספי של חברה שהוא מעל ל-10 מיליון שקלים בשנה.

איתמר גזלה: כלומר, אלה בעלי עסקים רציניים בנגב שהם בעצם נפגשים פעם בזמן מה.

איתמר גזלה: אנחנו נותנים להם את הליווי המקצועי ואת המקום, לראות איך מתקשרים עם יותר ספקים קטנים בנגב ואיך הם מפתחים את האוכלוסייה שלהם.

איתמר גזלה: יש עוד כל מיני שת"פים.

איתמר גזלה: יש שת"פים עם ארגון ה-G לקידום קורס של יזמיות שנקרא רוקמות חלום.

איתמר גזלה: יש עוד כל מיני תוכניות שאם תרצו, אני אפרט אבל אני רואה שיש כאן לחץ של זמן ולכן אני אסתפק בזה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אפרופו תוכניות, אולי זה קשור יותר למשרד החינוך אבל חייבים להציג את זה כאן ואתה הזכרת שיתופי פעולה בקשר לעמותות וארגונים בדרום.

אחמד טיבי: יש תוכנית להשכלה גבוהה בקרב הבדואים שמשרד החינוך הפסיק את המימון שלה של 2.4 מיליון שקלים.

אחמד טיבי: היא הוצגה בוועדת החינוך לפני חודש.

אחמד טיבי: פניתי תוך כדי הדיון אז למנכ"ל מר שמואל אבוהב והוא הודיע לי שלאחרונה חודש התקצוב עד סוף שנת 2019 לתוכנית ההשכלה הגבוהה בדרום.

אחמד טיבי: אני חושב שיש צורך לתקצב אותה לתוכנית חומש לחמש שנים ולא רק לסוף 2019.

אחמד טיבי: יש עוד מישהו שרוצה לדבר לפני שאני אסכם?

אברהם כהן: אני מרשות המסים, החטיבה לתכנון וכלכלה.

אברהם כהן: רציתי לומר משהו בקשר להטבות המס.

אברהם כהן: חוק עידוד השקעות הון נותן לחברות הטבות במס, במיוחד ליישובים שנמצאים באזור פיתוח א'.

אברהם כהן: רציתי לומר שהחוק אומר במפורש שאזורי תעשייה ביישובי המיעוטים נכנסים ישר להגדרה של אזור פיתוח א' עם כל ההטבות של האזור הזה, בלי שום קשר.

אברהם כהן: זה יכול להיות גם אשכול 10 או 1.

אברהם כהן: מספיק שהוא יישוב של מיעוטים, הוא זכאי להטבות המס של האזור הזה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אמיר: מנהל אזור התעשייה רהט.

אמיר: לא התייחסת לזה אבל התייחסתם הרבה לאזור תעשייה משולב.

אמיר: הוזכר כאן הרבה עידן הנגב אבל לעיריית רהט יש אזור תעשייה ותיק שמאכלס תעשיינים וגם בעלי עסקים ומסחר.

אמיר: אנחנו בתכנון של אזור תעשייה חדש בלעדי לרהט וכאן דרושה התערבות חברי הכנסת ואדוני היושב ראש לשכנע את הממשלה לאשר את ההסכם שלהם עם תובעי הבעלות בקרקעות.

אמיר: זה חוסם בפנינו את ציר הגישה לכביש 6 וגם את פיתוח אזור התעשייה.

אמיר: הוא חשוב והוא עוגן כלכלי.

אמיר: אין צורך לפרט יותר מדי.

אמיר: שמעתי כאן על עידן הנגב אבל אנחנו בסך הכול שם 44 אחוזים ואנחנו מעשירים את קופת בני שמעון ולהבים.

אמיר: אזור התעשייה שלנו יעשיר רק אותנו, יעשיר את העירייה, יעשיר את העסקים, יעשיר גם את התושבים וזה חשוב הרבה יותר מאשר לפתח את עידן הנגב.

אחמד טיבי: המעקב, אלה הקרקעות.

אמיר: יש תביעות בעלות שבסוף המינהלת היא זו שהגיעה להסכמות ולפיצויים את בעלי הקרקעות אבל היועץ המשפטי או הסגנית שלו מעכבת את החתימה ואומרת שהחתימה תהווה תקדים.

אמיר: אני באמת מחפש תשובות.

אמיר: לא הבנתי אבל ב-2017 מעוף עזרו ל-580 בעלי עסקים אבל כוח השרידות היה הכי נמוך בארץ ב-2017, של עסקים קטנים ברהט.

אמיר: שני הנתונים האלה סותרים אחד את השני.

אמיר: אני מבקש דבר אחרון מחברי הכנסת וכאן צריך להיות לובי, לבדוק את התקדמות החלטת הממשלה 2397 מבחינת מימוש התקציבים, במיוחד בסל הצעדים שקשור לרשויות המקומיות.

אמיר: צריך לבחון אותו וצריך לקיים דיון מיוחד לגביו.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ברשותכם, אני רוצה לקרוא את סיכום הדיון.

אחמד טיבי: ועדת הכספים דנה היום ה-18 בדצמבר בנושא הטבות המס ותמריצים למפעלים ועסקים קטנים בדרום ביוזמתו של חבר הכנסת טלב אבו עראר במסגרת יום הנגב בכנסת.

אחמד טיבי: החלטה.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לממשלה ליזום תוכניות מתאימות לעידוד תעסוקה שיכללו יצירת מקומות תעסוקה, הכשרה מקצועית והטבות מס משמעותיות שיתבססו על מצב סוציו אקונומי של יישוב ולא רק על מיקום גיאוגרפי.

אחמד טיבי: שילוב של שניהם.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לממשלה להקים אזורי תעשייה בתוך היישובים הבדואים או ליישובים הבדואים כדי ליצור מקומות תעסוקה ושגשוג.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לממשלה לעודד עסקים קטנים ביישובי הבדואים לרבות עסקים ויזמות נשים.

אחמד טיבי: הוועדה מבקשת דווח למימוש תקציבים לגבי תוכנית 2397 מגופי הממשלה.

אחמד טיבי: תודה רבה לכם.

אחמד טיבי: תם הדיון בנושא הזה.

אחמד טיבי: עכשיו מתקיים דיון בנושא אחר ואני באופן חופשי, מתוך רצון ומודעות, מעביר את השלטון לחבר כנסת יהודי, מיקי לוי.