הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 152, 2018-12-04 00:00

סתיו שפיר: צהריים טובים לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת השקיפות.

סתיו שפיר: תודה רבה לכל מי שהגיעו לכאן, וגם לאורחים המכובדים שהגיעו לצפות בדיון הוועדה.

סתיו שפיר: אנחנו מקדמים את הדיון הזה בזמן שברחובות הארץ נשים מכל רחבי הארץ, וגברים, מפגינים ביחד נגד אלימות נשים, ואף יצאו לשביתת נשים.

סתיו שפיר: אני חושבת, השביתה הראשונה הגדולה שהייתה כאן בנושא הזה, זה מאוד חשוב.

סתיו שפיר: אני כמובן אדבר גם בשמי וגם בשם חברתי יעל כהן פארן, תומכות באופן מלא בשביתה הזאת.

סתיו שפיר: כחברות כנסת, מאחר והבוס שלנו זה הציבור, בחרנו שלא לשבות, אלא להיפך, להמשיך את המאבק ולהילחם למען הזכויות של הציבור, בפרט כאן, הציבור הגדול של הנשים בישראל, וכל מי שחווה אלימות במשפחה ואלימות בבית.

סתיו שפיר: הנתונים מאוד כואבים.

סתיו שפיר: 194 נשים נרצחו בעשור האחרון.

סתיו שפיר: 100 נשים רק ב-4 השנים האחרונות.

סתיו שפיר: 24 נשים נרצחו בשנה האחרונה.

סתיו שפיר: כשאחוזים ניכרים מהנשים שנרצחו, על נשים שהתלוננו לפני כן במשטרה, והמקרה שלהם פשוט לא טופל.

סתיו שפיר: מדוח המחקר של מרכז המחקר והמידע, מנובמבר 2017, עלה כי בעשור האחרון נפתחו במשטרה 238 תיקים הנוגעים לניסיון לרצח נשים – ממוצע של 24 מקרים בשנה, כשבשנתיים האחרונות חלה עלייה של עוד 67%.

סתיו שפיר: השיא היה ב-2015, 39 ניסיונות לרצח נשים.

סתיו שפיר: 2016 – 31 ניסיונות.

סתיו שפיר: בארבע השנים האחרונות, למעלה מ-100 נשים, מחצית מהן בידי בני זוגן, או בידי קרוב משפחה אחר.

סתיו שפיר: אלה הנתונים הכואבים.

סתיו שפיר: כבר לפני ארבע שנים, כמעט חמש, הוקם בממשלה צוות בין-משרדי שהגיש את המלצותיו לפני כמעט שנתיים.

סתיו שפיר: ההמלצות האלה כללו העברה של 250 מיליון שקלים, כרבע מיליארד שקלים לנושא על פני חמש שנים.

סתיו שפיר: אנחנו התכנסנו כאן כדי להבין איפה נמצא הכסף הזה.

סתיו שפיר: מה מתוך הכסף הגיע באמת ליעדו, מה מהמקרים טופלו.

סתיו שפיר: ניסינו בכנסת להעלות ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא, אך לצערי, הקואליציה הצביעה נגד הקמת ועדת החקירה, ואף פנייה של חברת הכנסת פארן ושלי ליושב-ראש הכנסת יולי אדלשטיין, בעקבות העובדה שמדבריו של ראש הממשלה לעיתונות עלה כי הוא שינה את דעתו, או שכח את דעתו הקודמת, ורצה לשנות אותה.

יעל כהן-פארן: לא, הוא לא ידע שהוא הצביע נגד.

סתיו שפיר: הוא לא ידע שהוא הצביע נגד, לא ברור אם זאת שכחה, או אי בחינת הפרטים שהוא מצביע נגדם, או שלא זה ולא זה.

סתיו שפיר: ביקשנו להעלות את הנושא להצבעה מחדש, ולצערי, הבקשה שלנו נשללה, ולכן, אנחנו מקיימים את הדיון הזה בניסיון לעשות את מה שוועדת החקירה הפרלמנטרית כבר לא תעשה מאחר והיא לא קמה, ולהבין מה קורה לכל התקציבים האלה.

סתיו שפיר: המשרד הראשון שנפנה אליו, זה כמובן, משרד הרווחה.

סתיו שפיר: כמובן, אחרי שחברת הכנסת יעל תאמר מספר דברים.

סתיו שפיר: מי שרוצה לדבר - יש פה הרבה נציגים של ארגונים אזרחיים שהם מובילים את המאמץ ואת המאבקים כנגד אלימות נשים.

סתיו שפיר: כל מי שירצה לדבר, בבקשה, תעבירו לי את השמות שלכם, וכמובן שתהיה לכם ההזדמנות.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: בבקשה, חברת הכנסת יעל.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: אז קודם כל מברכת על הדיון, ובאמת, דווקא ביום הזה כשבחוץ מפגינות עשרות אלפי נשים, ועד הערב זה בוודאי יגיע למאות אלפי, אני חושבת.

יעל כהן-פארן: אין ספק שזה אחד הנושאים הבוערים בחברה הישראלית זה ברור.

יעל כהן-פארן: אבל אוטם שריר הלב שמפעילה פה הקואליציה והממשלה בעניין הזה הוא פשוט נשגב מבינתי - למה להתעלם כל כך מנושא שהציבור נזעק ויוצא לרחובות סביבו?

יעל כהן-פארן: את יודעת, כשהעלינו את ועדת החקירה, זה היה ביום רביעי.

יעל כהן-פארן: שבוע לאחר מכן, ביום ראשון, היה יום למאבק באלימות הבין-לאומי לאלימות נגד נשים, ואז אותו יום יצא ראש הממשלה, כמו שגם את סיפרת, למקלט נשים המוכות.

יעל כהן-פארן: שם הביע את דעתו שזה לא עניין של קואליציה, אופוזיציה, ולכן, פנינו גם ליושב-ראש הכנסת, לקיים שוב את הדיון ואת ההצבעה על ועדת החקירה.

יעל כהן-פארן: אבל יום למחרת, ביום שני, כשהיינו כאן בכנסת, באותה יום כאשר קיבלנו תשובה שלילית - נרצחו עוד שתי נשים.

יעל כהן-פארן: סליחה, ילדות, נערות, זה פשוט בלתי נתפס.

יעל כהן-פארן: אזלת היד פה של הממשלה עליה באנו לדון כאן, גם בתקציבים, ועל זה נדון היום, אבל ברור שזה הרבה מעבר.

יעל כהן-פארן: ולשם כך עדיין אנחנו צריכים ועדת חקירה, ואנחנו נעלה שוב את ההצבעה לוועדת חקירה.

יעל כהן-פארן: אני מקווה מאוד שמשהו השתנה בקואליציה, ראשי הקואליציה הזאת, באמת, כל כך מנותקת מהציבור, שזה ימשיך להישאר באדישות מוחלטת.

יעל כהן-פארן: אתמול הייתה הצעת אי-אמון על הנושא הזה, על רצח הנשים.

סתיו שפיר: ולא נכחו איש אחד - - -

יעל כהן-פארן: ויותר גרוע מזה – לא רק שלא נכח אף אחד מהקואליציה, חוץ משר אחד שמחויב להיות וסגן יושב ראש הכנסת, שגם היה מחויב להיות.

יעל כהן-פארן: אלא הודיעו לחברי הכנסת שאין כלום במליאה, אין כלום.

יעל כהן-פארן: לדובר שלי פנו עיתונאים, שאלו, למה יעל מדברת עכשיו במליאה, אמרו לנו שאין כלום.

יעל כהן-פארן: אלה ההודעות שהוציאו ראש הקואליציה וראשי הסיעות של הקואליציה, שאין שום דבר, פשוט אין שום דבר, זה לא ייאמן בכלל.

יעל כהן-פארן: ההתעלמות היא עד כדי כך צינית ומוחלטת.

יעל כהן-פארן: אני מקווה שהציבור יבין כמה הממשלה והקואליציה הזאת מנותקת.

יעל כהן-פארן: עכשיו לעניין שאנחנו מדברים עליו.

יעל כהן-פארן: אין בכלל סימן שאלה של 250 מיליון שקלים לא הועברו, זה אף פעם לא עבר את ועדת הכספים.

יעל כהן-פארן: לגבי העברות התקציביות, אנחנו יודעים שמיליארדים מבוצעות גם מחוץ לתקציב הרשמי, ואת נאבקת על שקיפותן וכו'.

יעל כהן-פארן: אבל העברה הזאת אפילו של 50 מיליון שקלים בתקציב 2018, אף פעם לא הגיעה לוועדת הכספים.

יעל כהן-פארן: במסמך של מרכז המחקר והמידע שהועבר לוועדה, שהוצע לוועדה למעמד האישה, אם אני לא טועה, הם הציגו כל מיני מספרים שכן הרחיבו איזושהי תשתית, בסדר, ברמה שאם יש שם 10 מיליון שקלים נוספים תוספתיים, אני אופתע.

יעל כהן-פארן: זה שמשרד יכול לשחק עם התקציבים שלו זה נכון, אבל אז, משהו בא על חשבון משהו אחר.

יעל כהן-פארן: אז אתה מוסיף פה איזה 5 מיליון שקלים, הם יורדים ממקום אחר.

יעל כהן-פארן: החלטת הממשלה הייתה לתעדף את הנושא, לתקצב את הנושא.

יעל כהן-פארן: אי הביצוע שלה זו פשוט אמירה שלא אכפת לנו, אנחנו לא מתעדפים, אנחנו לא מתקצבים, זה אומר אנחנו לא מתעדפים.

יעל כהן-פארן: אחד הדברים שזועקים לשמיים, זה חוסר התקצוב, זה חוסר הקידום, שזה, אגב, הדרישות שלנו.

יעל כהן-פארן: כשאנחנו הבאנו ועדת חקירה, זה היה חודש לפני ההצבעה, זה היה בסוף אוקטובר - בנובמבר הצבענו.

יעל כהן-פארן: בסוף אוקטובר באנו לקואליציה ואמרנו, הם לא רצו שנצביע, הם לא רצו להיות מובכים.

יעל כהן-פארן: אמרנו להם, בסדר, תתקצבו את התכנית הזאת, זה תנאי אחד.

יעל כהן-פארן: תנאי שני, תקדמו את חוק אזיקים אלקטרוניים שיכול פשוט להציל חיים – שני הדברים לא קודמו.

יעל כהן-פארן: חודש נתנו להם.

יעל כהן-פארן: חודש נתנו להם בגלל הבחירות לרשויות המקומיות, חשוב מאוד, אז אין זמן לקואליציה להתעסק עם זה, כי הם עסוקים בבחירות.

יעל כהן-פארן: בקיצור, אנחנו מסיקים מכך שהם באמת עסוקים בבחירות, ורק בכיסאולוגיה שלהם, או של חבריהם במועצות המקומיות, ולא בציבור, ולא במה שמטריד את הציבור, ולא בנשים.

יעל כהן-פארן: הרצח הבא, לצערנו, כבר – טוב, אני לא רוצה להיות נביאה, אני ממש מתפללת שאף אישה יותר לא תירצח, לעולם, לעולם.

יעל כהן-פארן: ושהמחאה שלנו הציבורית אפילו, תביא את השינוי הזה.

יעל כהן-פארן: אבל בסופו של דבר – הממשלה – כן, אוזלת יד מוחלטת, וזה משהו שהוא בלתי נסלח.

יעל כהן-פארן: אני מקווה שהציבור לא יסלח לממשלה לא על ההתנהלות הזאת.

סתיו שפיר: תודה יעל.

סתיו שפיר: ועל כל מה שאת עושה בעניין הזה, שאת באמת מובילה כבר הרבה מאוד זמן, ביחד גם עם ראש הוועדה למעמד האישה, עאידה תומא סלימאן, שעושה עבודה מדהימה.

סתיו שפיר: נוסף לנשים שחוות את האלימות, יש בישראל חצי מיליון ילדים שזה מה שהם סופגים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 600 אלף.

סתיו שפיר: 600 אלף, תודה.

סתיו שפיר: שזה מה שהם סופגים וחווים בבית שלהם.

יעל כהן-פארן: ו-200 אלף נשים, צריך להזכיר, זה המספרים.

יעל כהן-פארן: אני רוצה להתחיל עם משרד הרווחה.

חגי מויאל: אני מנהל תחום אלימות במשפחה במשרד הרווחה.

סתיו שפיר: תפקיד חשוב.

סתיו שפיר: מאחלת לך בהצלחה.

סתיו שפיר: מה קרה מאז האישור ביולי 2017 של התכנית, כמה תקציב עבר אליכם?

סתיו שפיר: אני מכירה רק קיצוצים במשרד הרווחה בתקופה הזאת.

חגי מויאל: אולי אני אתן איזושהי הקדמה לפני המספרים, ברשותך.

חגי מויאל: ביולי 2017, קיבלנו את ברכת הדרך לנושא של יישום החלטות הוועדה.

חגי מויאל: מאותו יום התחלנו, לפחות בעבודה לתרגם את כל התכניות שהומלצו בוועדה לפעולות אופרטיביות.

חגי מויאל: 2017, 2018, זה היה באמת שנת ההתנעה של היישום של התכנית הזאת.

חגי מויאל: חלק מהדברים שנקבעו ל-2017, 2018 יושמו.

חגי מויאל: חלקם נמצאים ביישום בימים אלה.

חגי מויאל: אנחנו מעריכים ש-2019, זו תהיה השנה עם התנופה הכי גדולה של ביצוע התכניות, מאחר שהמשרדים עשו את כל ההיערכויות שלהם – מרמה של מכרזים, של קריטריונים לנושא של גיוס אדם וכיוצא בזה.

חגי מויאל: כבר השנה היו מספר פעולות שאני יכול להציג אותן, אם תרצו.

חגי מויאל: לגבי הנושא של המספרים של התקציבים.

חגי מויאל: נמצאת אורית שהיא התקציבנית שלנו שתדבר על המספרים המדויקים שהועברו למשרד, והועברו לנושא של ההובלה של התכנית.

אורית בן דרור: בשנת 2017, תוגברנו רק לגבי התכנית הספציפית למניעת אלימות ב-8 מיליון שקלים.

אורית בן דרור: ב-2018 – 12 מיליון שקלים, ולשנת 2019, אנחנו נתוקצב בעוד 9.5 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: הדבר הזה בבסיס התקציב?

אורית בן דרור: הוא נכנס לבסיס התקציב, כן.

סתיו שפיר: לא בהעברה.

אורית בן דרור: לא.

סתיו שפיר: ולאיפה הוא עובר בדיוק?

אורית בן דרור: הוא נכנס לתקנה תקציבית שהיא מתעסקת בכל נושא האלימות במשפחה.

אורית בן דרור: המרכזים למניעה וטיפול באלימות במשפחה.

סתיו שפיר: וזו התקנה היחידה שכל ה-50 מיליון אמורים להיכנס - - -

אורית בן דרור: כרגע יש לנו 8, 12, ו-9.5 לשנת 2019.

אורית בן דרור: כן, לשם נכנסים כל התקציבים.

סתיו שפיר: אז מה קורה מרגע שלא נכנסו 50 מיליון בשנה שאמורים היו להיכנס, ונכנסו למשל 8 מיליון – מה קורה עם יתר 42 מיליון שקלים?

סתיו שפיר: הם נעלמים, או שהם מתווספים לשנה הבאה, איך זה עובד?

חגי מויאל: זו שאלה לאוצר.

סתיו שפיר: משרד האוצר.

נתנאל אשרי: אני ממשרד האוצר.

נתנאל אשרי: בוא נאמר שהייתה תכנית פעולה, והייתה החלטת ממשלה שהתקבלה בדין תכנית הפעולה הזאת.

נתנאל אשרי: אני אקריא אותה ברשותך, את הסעיף הראשון שהוא הסעיף הרלבנטי, שאומר כך: "מחליטים לאמץ עקרונית את עיקרי תכנית פעולה ליישום המלצות ועדת המנכ"לים למניעה וטיפול בתופעת האלימות במשפחה, כפי שהוצגו לחברי ועדת השרים, ולפעול ליישומה בהקדם האפשרי".

נתנאל אשרי: החלטת הממשלה במקרה הזה לא הייתה תקציבית.

סתיו שפיר: מהו תוקף הזמן של הקדם אפשרי?

סתיו שפיר: מה הוא אומר?

סתיו שפיר: מה המונח הזה אומר?

נתנאל אשרי: אני יודע לומר שהחלטת הממשלה לא הייתה תקציבית.

נתנאל אשרי: החלטת ממשלה תקציבית, כולם יודעים איך היא נראית – היא - - - את הסכומים בצורה מפורשת בבסיס החלטה, ואומרת לאיזה שנים הם יוקצו.

נתנאל אשרי: החלטת הממשלה הזאת מדברת על אימוץ עקרוני, ומה שנעשה במשרד הרווחה הוא בהתאם לתכנית במסגרת התקציב.

נתנאל אשרי: החלטת ממשלה לא מקצה ליישום התכנית תקציב תוספתי.

נתנאל אשרי: במידה והיא הייתה עושה את זה, היא הייתה - - -

סתיו שפיר: זה ברור.

סתיו שפיר: אז איזו הסכמה עקרונית עם התכנית קיבלתם בממשלה.

סתיו שפיר: התכנית הייתה 250 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: עד כה הועברו 29.5 מיליון שקלים, כולל 2019, שעוד לא עבר.

סתיו שפיר: זה אומר שלוש שנים עם 2019, בתקווה שזה באמת יעבור, מאחר וזה לא נמצא בתוך התקציב, אז זה כן נמצא.

סתיו שפיר: אז זה בבסיס התקציב - 29.5 מיליון שקלים, מתוך 250 מיליון שקלים, או מתוך 150 מיליון שקלים, אם מסתכלים רק על שלוש השנים הללו.

סתיו שפיר: כלומר, הקבלה העקרונית של ההחלטה של הוועדה הבין-משרדית, הייתה בעצם שמקבלים את העיקרון שנלחמים באלימות נגד נשים, אבל מעבירים למטרה הזאת פחות משליש מהתקציב.

נתנאל אשרי: כיוון שהחלטת ממשלה לא הייתה תקציבית, אין פה כסף תוספתי שנכנס בצורה צבועה לטובת העניין.

סתיו שפיר: אז על מה הסכמה עקרונית?

סתיו שפיר: אני חושבת שכל בן-אדם מסכים עקרונית שצריך להילחם באלימות נגד נשים, במה זה עוזר לנו?

יעל כהן-פארן: החלטה לצורך הבאה לעיתונות?

נתנאל אשרי: לשאול את מי שקיבל את ההחלטה.

סתיו שפיר: כמה תקציב החלטתם כן בכל זאת להעביר בסך הכול?

נתנאל אשרי: שוב, כמו שאמרו פה מהמשרד, במסגרת התקציב של 2017, ניתנו תוספת לעניין הזה, מעבר לתוספת שקשורה לגידול האוכלוסייה – 8 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: סליחה, אי אפשר להחשיב את התוספת של גידול האוכלוסייה כתוספת.

נתנאל אשרי: לכן אני מפריד אותה, ולא צובע אותה.

נתנאל אשרי: התוספת שניתנה לטובת העניין הזה לפעילויות חדשות במסגרת 2017 - הייתה 8 מיליון שקלים.

נתנאל אשרי: 2018 – 12 מיליון שקלים ו-2019 – עוד 9.5 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: וכמה אתם צופים צריך להספיק בהמשך?

נתנאל אשרי: זה לא סך הגידול בתקנה שמכילה גם גידול שנובע - - -

סתיו שפיר: לא, הגידול באוכלוסייה אינו גידול בתקציב.

סתיו שפיר: זה פשוט דבר שקורה – אוכלוסייה גדלה, אז צריך להוסיף תקציב.

נתנאל אשרי: אני אומר.

נתנאל אשרי: המספרים שאמרתי לא כוללים.

יעל כהן-פארן: יש לי שאלה.

יעל כהן-פארן: הקיצוץ הרוחבי משפיע גם על הסכומים האלה?

נתנאל אשרי: הקיצוץ הרוחבי משפיע על כל תקציב משרד הרווחה.

נתנאל אשרי: הוא מחולק בהתאם לסדרי עדיפויות של גורמים מקצועיים במשרד.

סתיו שפיר: כלומר, האם זה ישפיע התקנה הזאת?

סתיו שפיר: הקיצוץ רוחבי.

סתיו שפיר: נערכו השנה לפחות שלושה קיצוצים רוחביים, אם לא יותר, אם אני זוכרת נכון.

סתיו שפיר: זה ישפיע על התקנה הזאת?

חגי מויאל: אני חושב שלא.

חגי מויאל: אני לא יודע להגיד.

סתיו שפיר: אחת אומרת כן, והשני לא.

אורית בן דרור: כל קיצוץ רוחבי משפיע.

אורית בן דרור: זאת אומרת, במידה והיינו מקבלים יותר יכולנו לבצע יותר וליישם יותר.

סתיו שפיר: הוא נכנס לכל תקנה באופן שווה?

אורית בן דרור: אני לא יודעת איך בוצע הקיצוץ.

אורית בן דרור: זאת אומרת, מבחינה רוחבית האוצר יגיד.

אורית בן דרור: אבל אם יש יותר מריצים יותר.

יעל כהן-פארן: לא, אבל כמו שאמר כאן נתנאל, נציג האוצר, לכל משרד יש את ההחלטות שלו מה הוא יקצץ יותר, והוא יכול גם לא לקצץ בתחומים מסוימים אם הוא ממש לא רוצה.

יעל כהן-פארן: השאלה אם זה לפתחכם?

חגי מויאל: אנחנו לא יודעים להגיד.

חגי מויאל: אני חושב שזו שאלה שצריכה להישאל ברמות גבוהות מאתנו.

חגי מויאל: לא באנו מוכנים לשאלה של הקיצוץ הרוחבי.

חגי מויאל: אני נזהר.

חגי מויאל: אני חושב שאני לא אגיד את הערכתי.

חגי מויאל: אני חושב שלא ייגעו בזה בגלל שאנחנו שמים את זה בסדרי עדיפויות מאוד גבוהות מבחינת המשימות של משרד הרווחה.

חגי מויאל: אבל זה שווה בדיקה מול מנכ"ל המשרד.

סתיו שפיר: אז תאמרו, למשל, בשנה שעברה איך התקציב של ה-8 מיליון חולק?

חגי מויאל: אני יכול להגיד מה עשינו במסגרת הוועדה.

חגי מויאל: ביצענו מספר פעולות.

חגי מויאל: העברנו קודם כל תקני כוח אדם לרשויות המקומיות במספר תחומים – 1.

חגי מויאל: בתחום של טיפול בילדים נפגעים וחשופים לאלימות.

חגי מויאל: הועברו 60 תקנים לרשויות שנמצאים עכשיו בתהליך של גיוס כוח האדם.

חגי מויאל: 50 תקנים נוספים הורדו לנושא של התעללות באזרחים ותיקים מתוך התת ועדה בנושא של פגיעה בתוך המשפחה של קשישים.

חגי מויאל: יש כאן כמה תכניות שעכשיו נמצאות בבנייה.

חגי מויאל: כל תכניות המניעה שלנו יחד עם משרד החינוך של חברות וזוגיות עוברת עכשיו התאמה ונמצאת בתהליך של עבודה יחד עם המשרדים המעורבים.

חגי מויאל: ותהליך של הכשרות שהתחלנו אותו, הוא הולך להיות מאוד משמעותי ב-2019 - תכנית ההכשרות הבין-משרדית, שכל המשרדים שותפים גם בתהליך ההכשרה עצמה על בסיס של פרופיל מקצועי של כל קבוצה וקבוצה.

חגי מויאל: הולך להיות מערך מאוד מקיף ב-2019, בכל הנושא של ההכשרות, גם לאנשי טיפול, גם לאנשי מינהלה, בכל רמות העיסוק בנושא של האלימות במשפחה.

סתיו שפיר: 110 תקנים, אני מניחה שהם לא תקנים במשרה מלאה בסכומים האלה.

חגי מויאל: זה תקנים מלאים.

סתיו שפיר: איך זה יכול להיות?

סתיו שפיר: 8 מיליון שקלים, חלק מזה עברתם גם לנושאים אחרים.

סתיו שפיר: כמה הועבר מתוך זה לתוך התקנים?

חגי מויאל: אנחנו עושים מכפלה, זה סכומים גדולים יותר.

חגי מויאל: יכול להיות שמשרד הרווחה לוקח על עצמו גם חלק מהנושא של המימון.

סתיו שפיר: לא הבנתי.

סתיו שפיר: מצ'ינג עם עצמם, מה פתאום.

חגי מויאל: לא, המצ'ינג הוא מהרשויות.

חגי מויאל: תסבירו לי.

אורית בן דרור: לא, הבשלה מלאה של כל התקנים האלה במשרה מלאה, זה יהיה בשנת 2019, עד שכולם יגויסו.

סתיו שפיר: אבל זה הסכום של שנה שעברה בכלל.

חגי מויאל: לא, זה מהסכום של השנה הזאת.

סתיו שפיר: זה ה-18'?

סתיו שפיר: לא, סליחה, אני צריכה את זה יותר מסודר.

סתיו שפיר: הסכום של 2017 – מה עשיתם אתו?

חגי מויאל: לא זוכר את לוחות הזמנים.

חגי מויאל: בשורה התחתונה, כל התכניות שאנחנו אומרים עכשיו, הם החלו כבר מ-2017 ליישום, לא מיצינו את כל הסכום של 8 מיליון ב-2017, בגלל שזה היה מחצית השנייה של 2017, ואנחנו היינו עוד בתהליך של הערכות.

חגי מויאל: תהליך ההיערכות נגרר ל-2018, והסכומים האלה מבוצעים השנה.

חגי מויאל: גם השנה, אנחנו לא מיצינו את כל הסכומים שהיו לנו.

חגי מויאל: אנחנו עוד פעם נמצאים בתהליך של בנייה.

סתיו שפיר: אתם גם לא צריכים 50 מיליון שקלים?

חגי מויאל: אנחנו צריכים מאוד 50 מיליון.

חגי מויאל: אבל אנחנו מעריכים ש-2019, אחרי כל תהליך ההיערכות והתנעה של יישום התכנית, יבוא לידי ביטוי ב-2019 ואילך.

חגי מויאל: כלומר, כל התכניות שהיו צריכים לצאת למכרזים וחזרו ממכרזים עכשיו, כל התכניות של בניית הקריטריונים לכוח האדם וביצוע כח האדם ברשויות המקומיות, יבוא לידי ביטוי ממחצית 2018 ואילך.

סתיו שפיר: בסדר, אני מבינה, אבל אז אתם כבר לא תקבלו את ה-50 מיליון בכל מקרה.

סתיו שפיר: משרד האוצר לא מוכן להתחייב – כאילו בכלל לא ברור מה הולכים לקבל בסך הכול, אין לזה תכנית תקציבית, זה מה שאנחנו מבינים מהדברים שנתנאל אמר, שאין תכנית תקציבית בכלל, זו איזושהי החלטה שרירותית, לפי מה מקבלים את ההחלטה פה?

סתיו שפיר: ישב צוות, עבד שנתיים, שלוש שנים.

סתיו שפיר: צוות בין-משרדי ישב ועבד – אתם היינו שותפים בצוות הזה, נכון?

חגי מויאל: לא.

סתיו שפיר: משרד האוצר לא היה בו?

חגי מויאל: לא.

סתיו שפיר: אז המשרד לביטחון פנים, ומי עוד?

חגי מויאל: כל משרדי הממשלה האחרים, משרד האוצר לא היה חלק מהתהליך.

יעל כהן-פארן: לפי מצגת שאני קיבלתי שהוצגה על ידי משרד הרווחה, משרד האוצר כן במשרדים המשותפים.

סתיו שפיר: כסוג של אל עליון ....

יעל כהן-פארן: אתה מכיר את המצגת הזאת?

חגי מויאל: כן.

חגי מויאל: אפשר לשאול את משרד האוצר אם הם היו שותפים.

יעל כהן-פארן: הם היו על הנייר, אתה אומר - זאת הבעיה.

חגי מויאל: אפשר להפנות את השאלה למשרד האוצר.

נתנאל אשרי: הבעיה מתחילה בשאלה היא החלטת הממשלה שמתקבלת היא תקציבית או לא.

נתנאל אשרי: בתוך העולם של משרד הרווחה, האם מדובר בתכניות שהן בין-משרדיות, ובין אם בתכניות של משרד הרווחה, פונה לטובת עצמו, יש המון תכניות טובות, כולן בנושאים חשובים, כולן דורשות תקציב.

נתנאל אשרי: משרד הרווחה מקבל תוספת תקציבית בשנים האחרונות של משהו כמו 500 מיליון שקל כל שנה.

סתיו שפיר: קוצץ, לא נכון.

סתיו שפיר: נתנאל, כמה כסף קוצץ ממשרד הרווחה בשנתיים האחרונות?

סתיו שפיר: גם מקיצוצים רוחביים וגם מקיצוצים נוספים.

סתיו שפיר: אז איך אתה יודע להגיד את התוספת של 500 מיליון.

נתנאל אשרי: משרד הרווחה מקבל כל שנה - אני רואה את זה במצ'ינג.

סתיו שפיר: לא, סליחה, נתנאל, אני יושבת בוועדת כספים.

סתיו שפיר: משרד הרווחה קוצץ במאות מיליוני שקלים.

סתיו שפיר: מאות מיליוני שקלים רק בשנתיים האחרונות, אז תגיד את המספר המדויק, אל תגיד לי תוספת של 500 מיליון כשאחר כך מקצצים, כי זה פשוט שקר.

סתיו שפיר: אני מבקשת ממך להגיד את המספר המדויק.

נתנאל אשרי: אני אמשיך להתייחס.

נתנאל אשרי: הסיפור הוא שמתוך כל התכניות הטובות שהמשרד, בין אם בצרכים בין-משרדיים, בין אם מטעם עצמו הוגה ומוציא, המשרד מתעדף איך לתעל את התוספות התקציביות שניתנות לו.

סתיו שפיר: כשאתה אומר המשרד, אתה מתכוון משרד הרווחה?

נתנאל אשרי: כן.

חגי מויאל: משרד הרווחה לא מתעדף את נושא הוועדה.

חגי מויאל: הוועדה היא בין-משרדית.

חגי מויאל: אנחנו לא עושים שום תעדוף כאן פרטי של המשרד.

חגי מויאל: מבחינתנו, כל מה שנכנס, מיועד לביצוע התכנית זו.

חגי מויאל: אנחנו באמת לא מתעדפים במסגרת התקציב של משרד הרווחה, ואת התקציבים שמיועדים לביצוע הוועדה הזאת.

חגי מויאל: גם המשרד שלנו, וגם המשרדים השותפים, מאוד מכוונים לבצע.

נתנאל אשרי: אין דבר כזה תקציב צבוע שיורד לתוך משרד הרווחה לטובת הנושא הזה.

נתנאל אשרי: משרד הרווחה מתעדף את זה בתוך הפול של התקציב שניתן - - -

סתיו שפיר: נתנאל, משרד הרווחה ביקש בתכנית שהוחלטה שוב על ידי ועדה בין-משרדית, רצינית, שלוש שנים היא עשתה עבודה, וזמן, וגם הזמן הזה שווה כסף.

סתיו שפיר: שלוש שנים היא ישבה ועשתה עבודה.

סתיו שפיר: הם מקבלים בסוף חמישית או פחות מהתקציב השנתי שהובטח למימוש התכנית, את היתר – בוא נהיה כנים – הם לא יקבלו את זה אף פעם, אם זה כבר לא יצא באותה שנה, מתוך מה שאנחנו מכירים מעבודת הממשלה.

חגי מויאל: אל תוציאי אותנו בהרגשה הזו מהחדר.

סתיו שפיר: אנחנו כאן אוהבים להגיד את האמת, ולא להסתמך על רגשות.

יעל כהן-פארן: אנחנו כאן כדי להיאבק שתקבלו.

סתיו שפיר: מהכרותינו עם הדרך שבה מתנהלת הממשלה, זה לא יגיע ל-250 מיליון שקלים בסיטואציה הנוכחית, אלא אם תתקבל החלטה אחרת.

סתיו שפיר: אומר פה נציג האוצר, לא היה פה סיכום תקציבי, כלומר, הסכמה עקרונית עם איזה משהו בעננים שלא כל כך קשור בכסף.

יעל כהן-פארן: אנחנו ראינו את המצגת של התכנית שיצאה, וכו', אתם הייתם אמורים להיות הצוות הבין-משרדי, הייתם או לא הייתם?

נתנאל אשרי: ממה שאני מכיר, לא הייתה שותפות פעילה שלנו בתוך הצוות - - -

יעל כהן-פארן: זה היה בחירה שלכם לא להגיע?

יעל כהן-פארן: אתה יודע מי היה אמור להיות הנציג, ומדוע הוא לא הגיע?

יעל כהן-פארן: זה קריטי, הרי ברור שבוועדה בין-משרדית כשהאוצר עומד בראשה, אז היא בטוח - - - כשהאוצר נמצא בה, היא אולי תרצה לתקצב, וכשהאוצר בכלל לא מגיע, אז ברור מה תהיה התוצאה.

יעל כהן-פארן: שוב, זה לפתחו של המשרד שמייצג.

יעל כהן-פארן: אני לא באה אישית פה כלפיך, ומי שמקבל את ההחלטה אם לשלוח או לשלוח את הבן-אדם זה מן הסתם גם לא אתה.

יעל כהן-פארן: אבל השאלה היא לפעמים אם המשרד מוזמן ולא מגיע, מי החליט שהוא לא מגיע?

יעל כהן-פארן: - אין לו תשובה.

נתנאל אשרי: אני יכול לבדוק את זה.

סתיו שפיר: תמיד נוצרת פה סיטואציה מאוד לא נעימה מפקידים מהאוצר, מאחר והמנכ"ל שלכם מסרב להגיע לוועדת השקיפות תוך שהוא עובר על החוק כבר במשך כמה שנים, הוא שולח תמיד נציגים, ואז נוצרת סיטואציה באמת לא נעימה.

סתיו שפיר: היא לא נעימה לנו בעיקר, אני בטוחה שגם לא לך.

סתיו שפיר: אנחנו נמצאות כאן כדי לשאול את השאלות האלה, ואנחנו מצפות לקבל עליהן את התשובות מטעם מי שנשלח על ידי האוצר לוועדה, ואם הנציגים לא יודעים, אז צריך להגיע לפה המנכ"ל של המשרד או השר - זה החוק.

סתיו שפיר: אני רוצה בכל זאת להבין, מאחר ואתם בסוף קיבלתם ממשרד האוצר את ההחלטה על כמה תקציב אתם מתכוונים להעביר על פני חמש שנים.

סתיו שפיר: לפי מה החלטתם שזה יהיה 8 מיליון שקלים - - - ובשנה אחר כך 12 מיליון שקלים, בשנה אחר כך 9.5 מיליון שקלים.

נתנאל אשרי: לפי הדרישה של המשרד, ובהתאם לתכניות - - -

סתיו שפיר: וזו לא הדרישה שלו, הוא רצה 50 מיליון שקלים – לפי מה החלטתם להוריד את זה ל-8?

נתנאל אשרי: במסגרת דיוני התקציב, יש מסמך שהוועדה הוציאה, שלא התקבלה בגינו החלטת ממשלה תקציבית.

סתיו שפיר: הבנתי.

סתיו שפיר: שאלתי לפי מה החלטתם להוריד מ-50 ל-8?

נתנאל אשרי: וואנס, הדבר הזה קרה במסגרת דיוני התקציב.

נתנאל אשרי: למשל, בשנת 2019, בא וביקש המשרד את הסכום שהוא מתעדף ומסוגל לבצע במסגרת התקציב של שנת 2019.

סתיו שפיר: לא, אומרים לך משרד הרווחה, הם רצו את ה-50 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: הם עשו על זה ועדה של שלוש שנים, בראשות השר לביטחון פנים, שלוש שנים.

סתיו שפיר: הם רצו 50 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: אני מנסה להבין מה גרם למשרד האוצר.

סתיו שפיר: מה העמדה המקצועית שגרמה להורדת המספר הזה מ-50 מיליון ל-8 מיליון שקלים - השאלה שלי לא ברורה?

נתנאל אשרי: היא לא ברורה בעולם הזה שה-50 מיליון שקלים, זה סכום שדובר עליו בתוך ועדה בין-משרדית שלא דיברה תחת מגבלות התקציב של התוספות שניתנות למשרד הרווחה.

סתיו שפיר: לפי מה נקבעות מגבלות התקציב של התוספות שניתנות למשרד הרווחה?

נתנאל אשרי: לפי הסכמי גג שנקבעים מעת לעת בתוך הדיון התקציבי.

סתיו שפיר: שלפי מה הם נקבעים?

נתנאל אשרי: לפי הבסיס של שנה קודמת.

נתנאל אשרי: לפי תוספות שניתנו בהחלטות ממשלה, לפי גידול האוכלוסייה.

סתיו שפיר: לפי הבסיס של השנה הקודמת, התוספות וגידול האוכלוסייה התקציב צריך לגדול, לא להיות מקוצץ בשלושה קיצוצים רוחביים במהלך אותה שנה.

נתנאל אשרי: לכן אני אומר.

נתנאל אשרי: סך תקציב משרד הרווחה אכן גדל.

נתנאל אשרי: תקנו אותי אם אני טועה, אין קיצוץ בשירותים חברתיים.

נתנאל אשרי: הדבר היחיד שהקיצוץ משפיע עליו, הוא היכולת לתת עוד תוספת לשירותים חברתיים.

סתיו שפיר: שלא מקבלים תקציבים האלה.

סתיו שפיר: נתנאל, בוא נעשה דבר כזה.

סתיו שפיר: אני אתן לעוד אנשים לדבר.

סתיו שפיר: בזמן שאני נותנת לאנשים לדבר, תיכנס, בבקשה, למסמכי התקציב אצלך.

סתיו שפיר: תן לי תשובות לשאלות שלי.

סתיו שפיר: אגב, הייתי עושה את זה בעצמי, אני פשוט לא רוצה לפתוח פה מחשב באמצע הוועדה, לא נעים לי.

סתיו שפיר: תיכנס לדפי התקציב, תבדוק כמה קיצוצים עשיתם בתקציב משרד הרווחה בשנה האחרונה.

סתיו שפיר: תגיד לי מה הייתה התוספת לפי גידול האוכלוסייה, ומה הייתה התוספת מעבר לגידול באוכלוסייה, ששוב, אני לא מחשיבה אותו כתוספת, זה דבר, נראה לי אוטומטי.

סתיו שפיר: אז מה היה הפלוס האמתי, ומתוך הפלוס כמה באמת קיצצתם בשנה האחרונה בכלל, ואז נחזור לשאלה הקודמת על התוספת של הפער בין 50 מיליון ל-8 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: משרדים נוספים שרוצים להעיר הערה בעניין התקציב שהיו אמורים לקבל.

סתיו שפיר: בבקשה, המשרד לביטחון פנים.

ליאור נוריאל: מבחינת המשרד לביטחון פנים, הסיכום התקציבי האחרון מול משרד האוצר אנחנו סיכמנו על 30 תקנים שמוקצים להקמת מחלקי משפחה במשטרה, עלותם הכוללת כ-9 מיליון שקלים.

ליאור נוריאל: מעבר לזה, לא הוקצו לנו מקורות נוספים לטובת התכנית.

כנרת מגן אלמליח: אני עוזרת למשנה למנכ"ל, ריכזתי את הצוות שכתב את המלצות המדיניות.

כנרת מגן אלמליח: חשוב לציין, שהמשרד מקבל שורה של פעולות ממקורות תקציביים פנימיים, הן במישור של שיקום אסירים במענה פרטני, מענה קבוצתי לפתיחת מחלקות טיפוליות.

סתיו שפיר: את מדברת על שיקום של גברים מכים.

סתיו שפיר: יש שני מקומות כאלה, אם אני לא טועה.

חגי מויאל: לא, זה אצלנו, משרד הרווחה.

סתיו שפיר: זה אצלכם.

סתיו שפיר: אז יש מקומות נוספים אצלכם.

טל בר און: יש שלושה מקומות כאלה, ועוד מחלקה שאמורה להיפתח בשרות בתי הסוהר – טיפול בשב"ס, למי שכבר הגיע.

כנרת מגן אלמליח: אנחנו כן קדמנו את הפיילוט של הצימוד האלקטרוני, עוד פעם, מתוך מקורות תקציביים פנימיים שלנו.

כנרת מגן אלמליח: אנחנו כן מפעילים את עו"ס משטרה בחברה הערבית ובמגזר הכללי שגם זה ממקורות תקציביים שלנו.

כנרת מגן אלמליח: וכמובן, שנשאף ליישום מרכיבי התכנית שבאחריותנו, בכפוף למקורות תקציביים שיוקצו.

יעל כהן-פארן: כנרת, עו"ס משטרה, הכוונה היא שיש עובד סוציאלי בכל תחנת משטרה?

כנרת מגן אלמליח: יש עו"ס שלמעשה - - - את הטיפול במתן נתונים - - -

יעל כהן-פארן: בכמה תחנות משטרה יש את זה?

יעל כהן-פארן: בכמה מתוכנן שיהיה?

יעל כהן-פארן: האם זה כל הזמן?

יעל כהן-פארן: האם זה 24/7 או רק בשעות עבודה?

יעל כהן-פארן: האם כשאין בהעדרה של אותה עו"סית, האם השוטרים, היומנאים, או אפילו החוקרים מתודרכים כיצד לפעול במקרים של אלימות במשפחה.

כנרת מגן אלמליח: מכיוון שמדובר על פרויקט שהוא - - - לרווחה, ברשותך אעביר את רשות הדיבור לחגי - - - מטפלים בזה.

יעל כהן-פארן: אבל את הצגת את זה כחלק שלכם.

יעל כהן-פארן: עו"ס משטרה זה עובד סוציאלי שממומן על ידי משרד הרווחה ומגיע למשטרה?

יעל כהן-פארן: או שאתם נותנים - - -

כנרת מגן אלמליח: חלקו ממומן על ידי משרד הרווחה, וחלקו ממומן על ידי הבט"פ כיום - - -

יעל כהן-פארן: זה בדיוק מתכון לדברים - - -

כנרת מגן אלמליח: אנחנו מטפלים בזה.

יעל כהן-פארן: סליחה, אבל יש לי גם שאלה.

יעל כהן-פארן: אתם כן הייתם בוועדה בין-משרדית?

כנרת מגן אלמליח: אנחנו כתבנו - - - המלצות המדיניות.

יעל כהן-פארן: זה בסדר גמור, כי גם האוצר היה כתוב שאמרו לו.

כנרת מגן אלמליח: לא, אבל אנחנו כתבנו את המלצות המדיניות, ולאחר מכן, נציגים שלנו ישבו - - - אני אישית לא הייתי, גורמי המקצוע כן ישבו.

חגי מויאל: קודם כל, יש 30 עו"ס משטרה ברחבי הארץ בתחנות משטרה, וגם במקומות שיש מרכזים לטיפול באלימות.

חגי מויאל: התפקיד המרכזי של עו"ס המשטרה, הוא לא עובד 24/7, אבל הוא זמין למשטרה בכל הנושא של הקשר בין משטרה לרווחה, זה חלק מהתהליכים שלנו לשיפור הקשר משטרה/רווחה בכל הנושא של פנייה של תלונות במשטרה, בגיוס אותם מתלוננים ואותם פוגעים לטיפול אצלנו.

חגי מויאל: בתכנית הזו היא מחולקת לשניים.

חגי מויאל: היא מחולקת לקבוצה שהם תקנים של משרד הרווחה שיזם בעבר והקים את התכנית הזו.

חגי מויאל: עם השנים, בגלל בעיות תקציב וחוסר יכולת הרווחה של משרד הרווחה, נכנס פרויקט עיר ללא אלימות לתמונה, ומימן את שאר האנשים.

חגי מויאל: הנוהל הוא נוהל משותף – משרד הרווחה ומשרד לביטחון פנים בביצוע של התפקיד הזה, תפקיד חשוב מאוד מבחינתנו.

כנרת מגן אלמליח: כן יש כוונה להרחיב את עו"ס משטרה - - - שהיא ארצית.

כנרת מגן אלמליח: כרגע יש איזושהי עבודת מטה בין-משרדי לשיפור ההתנהלות של הרווחה והבט"פ והגדרת גבולות אחריות והגדרת שיתופי הפעולה.

יעל כהן-פארן: הכוונה הזאת להרחיב, היא תלויה תקציבית?

חגי מויאל: היא אחת מההחלטות של הוועדה הבין-משרדית לביצוע, ונמצאת עכשיו בתהליכי עבודה בין בט"פ למשרד הרווחה לגבי הליכי הביצוע, כמובן, שהיא תישען על הנושא התקציבי.

יעל כהן-פארן: לגבי הדרכות לכל הגורמים שעוסקים בקבלת קהל, כשאין, כשעו"ס המשטרה לא נמצא 24/7 הוא עובד מהשעה שמונה עד השעה ארבע, או היא, איך הם יודעים להתנהל מול נשים במעגל האלימות?

חגי מויאל: אני יכול לענות גם על זה.

חגי מויאל: חלק מהמלצות הוועדה, ונמצאים עכשיו - וזה מתוקצב כבר, כי משרד הרווחה שריין את התקציב ל-2019.

חגי מויאל: אנחנו מבצעים הכשרות לכל רמות התפקוד שקיימות בתחומים של אלימות במשפחה – ממזכירות למוקדנים למיניהם, לעובדים סוציאליים, אנשי טיפול בכל משרד הממשלה.

חגי מויאל: חינוך, רווחה ומשרדים אחרים.

חגי מויאל: יש תכנית מובנית שמתחילה ב-2019, והיא תלך לאורך כל תכנית החומש בהכשרות בין-משרדיות שאנשים ידברו את אותה שפה, שאנשים יידעו בדיוק את אותם אלמנטים שצריך לדעת כשמקבלים נפגע אלימות, או פוגע באלימות, ואיך מתייחסים אליו, ואיך מקדמים אותו לקבלת שרות במערכות הטיפול השונות.

יעל כהן-פארן: דיברת על תכנית מאוד רחבה.

יעל כהן-פארן: השאלה היא לגורמים המשטרתיים בתעדוף – בסוף, בסוף, האלימות הכי קשה זה בידיהם לעצור אותה.

חגי מויאל: כן.

חגי מויאל: אחת ההכשרות זה הכשרות של כוננויות ותגובה באירועי קיצון, וגם נציגי המשטרה הם יהיו חלק מזה.

חגי מויאל: גם נציגי הכוננים, שזו תכנית נוספת של הוועדה, שמשרד הרווחה יעשו את ההכשרה, יחד עם אנשים של המשטרה בכדי שעוד פעם, ידברו באותה שפה בכל הנושא של חירום, של התערבות בחרום בנושא של אלימות במשפחה.

יעל כהן-פארן: זה יהיה כלל ארצי?

חגי מויאל: כן, זה כלל ארצי.

יעל כהן-פארן: זה לא מחכה לתקציבים.

חגי מויאל: התקציב קיים.

חגי מויאל: 2019 פברואר, התכנית של הכשרת הכוננים תצא לפועל כבר.

כנרת מגן אלמליח: חשוב לי לציין - - - שאנחנו נותנים באופן שוטף הכשרות לגורמי מקצוע משטרתיים.

כנרת מגן אלמליח: קצין יבוא במגע עם מעורבים במעגל אלימות במשפחה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אני מנכ"לית "מסל"ן" – מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית ואלימות בנגב.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 20 שנה בתפקיד פסיכולוגית, לא תקציבנית, אבל הישרדות שלנו דומה לכמה דברים שכואבים לנו בבטן.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש לנו מאות מתנדבות שעוברות הכשרה מאוד מדויקת כדי ללוות לכל תחנת משטרה, לחדר אונס, לכל מה שצריך - 24/7 בלי הפסקה, לא הפגנות, ולא עניינים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו נותנים מענה ב-8 שפות, ובמרכזי סיוע יש שתי רבדים מאוד חשובים – חינוך, מניעה והסברה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אלפי סדנאות שיש לנו יכולת להעביר בשפות שונות – בערבית, בעברית, באמהרית, וכן הלאה, וסיוע וליווי בהליך המשפטי, וסיוע לנפגעות – עוד פעם, 24/7.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: למה אני כאן?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: ולמה אנחנו דיברנו קודם על תחושות רעות וקשות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: תמיד מחפשים עוד ועדה, ועוד תכנית, אבל יש משהו שכבר קיים כבר שנים – שעובד מצוין, שיש אנשי מקצוע מדהימים שעושים את העבודה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: בארץ פועלים 9 מרכזי סיוע תחת מטריה של איגוד מרכזי סיוע, מחלקים את כל השטח של מדינת ישראל ליכולת לתת מענה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: עוד מרכז סיוע על תואר שנשים ערביות שלא שייך לאיגוד מרכזי סיוע, אבל מקבל אותם תקציבים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו מגישים בוועדת תמיכות של רווחה, סכומים מסוימים לתמיכה שנתית.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אני אתן מספרים מאוד פשוטים כאלה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 30 מיליון, פחות או יותר, זה תקציבים של עשרה מרכזים כאלה, שאנחנו כל שנה מקבלים דרך ועדת תמיכות 6 מיליון, זה אפילו לא עשירית מתקציב.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: זה סכום זעום מצחיק וכאוב.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: לפני הרבה שנים, כשבני סלע ברח, וכל המדינה חיפשה אחריו – על שבוע של חיפוש אחריו, שילמה 37 מיליון.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו בשנה קיבלנו תמיכה 4 מיליון.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אתם מבינים את ההבדל?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: זה אפילו לא מצחיק.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 37.5 מיליון, זה מדויק, תבדקי את זה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: חיפשו אחרי בני סלע, שלטים, עניינים, הפעילו משטרה, תקשורת, הכול – 37.5 מיליון, שנה שאנחנו קיבלנו 4 מיליון.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: התחושה שאנחנו מקבצי נדבות, במקום שתהיו גאים במה שאנחנו עושים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: פעם היה איזשהו עיתונאי שצילם אותי מוכרת נעליים ברחוב כשעשינו בזאר.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: מה פסיכולוגית עם תארים – אני צריכה להתבייש.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אני פסיכולוגית בתארים כדי לממן את הסיוע מוכרת נעלים?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: או שהמדינה שלנו תתבייש – סדרי עדיפויות של המדינה שלנו זה ביזיון.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: כל שנה אנחנו מתחילים את קיבוץ הנדבות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: מתחננים לרווחה, אבל הרווחה לא יכולה לתת לנו, אם היא לא מקבלת מהאוצר, כי הם מוכנים ורוצים, ואז מתחילות חברות כנסת שמבינות ותומכות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: מאיר כהן, כאשר נכנס הוסיף לנו עוד שתי מיליון.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: שלי יחימוביץ, כשאני כבר רק מרימה אליה טלפון, בא לי לבכות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: היא הולכת לעשות עבודה דיפלומטית, ומדברת עם הרווחה, ומה מוסיף לנו?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: בסוף של שנה בהפתעה, ואנחנו צריכים להיות ממש אסירי תודה – עוד 2 מיליון, זה 8.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: תקשיבו, אנחנו לא צריכים מימון.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו לא צריכים לאכול מהצלחת של המדינה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו צריכים לגייס כספים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו מוכרים את הידע כדי לממן את הסיוע.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יודעים לעשות את זה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: פותחים ל מיני מניבי הכנסה, מגייסי כספים, אירועי התרמה, בזארים, כל מה שצריך.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אבל תקציב זעום, קטן, שהמדינה יכולה לעשות יחד עם האוצר, להביא את זה לרווחה, והרווחה – תתמכו בנו, צריך להיות 10, 12 מיליון כדי שיהיה לנו 40% מהתקציב.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 60% נגייס, 45%, 55% נגייס.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אבל פחות מ-30% זו תחושה שיש לנו מה - - - כשהקימו ועדה של גילה גמליאל, אני עם הדמעות כתבתי מכתב שלא קיבלתי שום התייחסות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 10 מיליון כדי להקים ועדה שתחליט איך לטפל בהטרדות מיניות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש לנו תכניות מפורטות, מצוינות, מדהימות, למה לפתח עוד משהו?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: למה להמציא את הגלגל?

סתיו שפיר: לא היו נציגי ציבור בוועדה?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אבל למה מ-10 מיליון האלה של ועדה שתדון על משהו שקיים – את יודעת סתיו למה זה דומה?

סתיו שפיר: בוועדה הבין-משרדית היו נציגי ציבור?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: היו.

כנרת מגן אלמליח: אנחנו פרסמנו קול קורא להגשת ניירות עמדה לארגונים שמעוניינים לבוא ולהציג את העשייה.

כנרת מגן אלמליח: היו כמה הצעות של ארגונים שבאו והציעו.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: תסתכלי על מה אני מדברת.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: עוד פעם להכין תכניות כשיש כבר דברים מוכנים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש מלא דברים שצריכים לחזק.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: כל מה שקשור לאלימות כלפי נשים, מקלטים, ומקלטים לגברים, וטיפול בעובדים סוציאליים וכן הלאה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש סוגים שונים של אלימות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש אלימות פיזית, ואלימות כלכלית ואלימות נפשית, ואלימות מינית שזה כחלק.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: מרכזי הסיוע עושים עבודה מדהימה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש לנו מה לתרום.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 24/7 כל תחנת משטרה מקבלת מתנדבת דוברת אותה שפה, מבינה את המנטליות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: תקשיבו, אני בת 60, אני 24 שנה בארץ, 20 שנה בתחום.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: התחושה שכל פעם אנחנו צריכים להתכנס, היא תחושה גרועה, רעה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש לנו מלא יכולות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: תתמכו בנו, אל תחפשו עוד משהו להקים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: עוד ועדה ועוד, יש כבר מיליון מסקנות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: צריכה להיות איזושהי החלטה מדויקת שאנחנו לא נהיה - - - כל פעם לבקש, תיקחו את הידע שלנו.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש לנו את הידע, יש לנו את הכוח לשנות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש לנו פלורליזם חברתי, ואנחנו עובדים ביחד בשיתופי פעולה עם רווחה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אבל יש עוד ניואנס אחד, חוץ מרווחה, אף גורם ממשלתי שתומך בזה, לא משרד החינוך, שחלק של הדברים של החינוך רווחה תומכת בנו, לא משרד החינוך.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: הייתי עכשיו בוועדה של קליטה ועלייה - 47% שפונים אלינו עולים חדשים, שקל אחד מקליטה ועלייה אף פעם לא קיבלנו לשום דבר.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: הסוכנות וכן הלאה, פותחים עוד פעם תכניות ועוד פעם תכניות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: תבדקו את הדברים, שתהיה ועדה שתבדוק.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו מוכנות לעמוד בכל מבחן, ולעשות את העבודה המדהימה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: היה לי חשוב להביא את הכול.

סתיו שפיר: תודה רבה, אנחנו גאות בכן.

סתיו שפיר: אמנם לא הממשלה, אבל זה גם משהו.

יעל כהן-פארן: עצוב לשמוע על אוזלת היד של הממשלה שמגיעה לכך שעמותות מרימות את זה, אחרת המספרים לצערנו היו הרבה יותר גדולים, זה ברור.

יעל כהן-פארן: ואתם צריכים פשוט לבקש.

סתיו שפיר: כן, עשרות עמותות צריכות לעשות את העבודה של המדינה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: מרכז סיוע נגב - 13 אלף פניות בשנה, יותר מ-7,000 סדנאות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: פעם מנהלת אגף הרווחה אמרה לנו כשאנחנו היינו במצוקות – הצוות שלי צוות של משוגעים, חודשים בלי משכורת, כי אפילו כסף שיש ברווחה, עד שהם מעבירים לנו זה להוציא את הדם.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: על 7,000 סדנאות, אני צריכה לדווח סדנא סדנא בשורות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: 7,000 שורות זה אידיוטי לחלוטין.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: מישהו צריך לעצור את זה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: עוד פעם, לא פסיכולוגית עם תארים, במקום לטפל ולהעביר את הידע שיש לי, אני לא אקח אותו לקבר.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: רוצה להעביר אותו לדור צעיר.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אני צריכה לבוא ולהילחם על הכסף?

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אני חודש שלישי בלי משכורת.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: כולם עומדים שם ברווחה בהפגנה, זו בושה וחרפה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש לנו מה לעשות שם.

סתיו שפיר: ליזה, את מאוד צודקת, ואנחנו אתכן.

סתיו שפיר: אני רק מאחלת שתהיה לכן כמה שפחות עבודה, ושמשנה לשנה - - -

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יותר חינוך ומניעה, יש לנו מה לעשות גם שם.

סתיו שפיר: תודה לך.

סתיו שפיר: זה ממש מרגש לראות נשים שכל כך אכפת להן מהנושא.

סתיו שפיר: מקדישות את החיים שלהן כדי להילחם על זה.

סתיו שפיר: רק הייתי רוצה ולהתרגש באותה מידה מעובדי מדינה שמתקצבים את הנושא הזה.

סתיו שפיר: הייתי רוצה להרגיש בדיוק את אותו דבר כשאני מסתכלת על הפקידות במשרד האוצר.

סתיו שפיר: זאת התחושה שאנחנו אמורים לקבל מאנשים שהם פקידי מדינה.

סתיו שפיר: זה התפקיד של שליחי ציבור.

סתיו שפיר: יש תשובות?

נתנאל אשרי: אני חוזר.

סתיו שפיר: לא, לא לחזור.

סתיו שפיר: תשובות מדויקות.

נתנאל אשרי: תנחי אותי צעד צעד.

נתנאל אשרי: בבקשה.

סתיו שפיר: ככה.

סתיו שפיר: בבקשה.

נתנאל אשרי: תקציב משרד הרווחה לשנת 2018 - ברוטו עמד על 9.58 מיליארד שקלים.

נתנאל אשרי: בשנת 2017 - 9 מיליארד שקלים.

סתיו שפיר: וכמה ב-2018?

נתנאל אשרי: 9 מיליארד ו-580.

סתיו שפיר: כמה קוצץ ב-2018 משרד הרווחה?

נתנאל אשרי: התקציב שאני מדבר אתך עכשיו תקציב מקורי – את מבקשת לדעת בדיוק את המספר?

סתיו שפיר: כמה קוצץ?

סתיו שפיר: כן, בדיוק.

נתנאל אשרי: בשנת 2018 לתקציב מאושר – עמדה ברוטו על 9 מיליארד 100, חלק גדול מזה, זה בגלל ירידה בהשתתפות בהוצאה מותנית בהכנסה ולא בהוצאה נטו.

סתיו שפיר: כלומר, מ-9 מיליארד ו-580 מיליון קוצץ?

נתנאל אשרי: לא.

סתיו שפיר: אז תבהיר את הנתונים.

יעל כהן-פארן: הוא אומר שלא קוצץ בקיצוץ הרוחבי אבל קוצץ בפועל, זה הלופ.

יעל כהן-פארן: בפועל קוצץ חצי מיליארד.

יעל כהן-פארן: גם אם זה בגלל כל מיני התניות כאלה אחרות.

יעל כהן-פארן: אבל אין כסף לתכנית הזאת.

נתנאל אשרי: המספר בסופו של דבר לשנת 2018 ברוטו, יכול להראות לך את זה במערכת, זו מערכת תקציב של תקציב המדינה.

נתנאל אשרי: את יכולה לראות את התקציב נטו, את התקציב ברוטו.

נתנאל אשרי: אני אקריא לך את המספרים, תאמיני לי שאני לא אשקר.

נתנאל אשרי: תקציב המדינה, אני מקריא מתוך המערכת - הוצאה נטו לשנת 2018, עמדה על 7 מיליארד 929 מיליון שקלים, ההפרש מהברוטו השתתפות של - - - ביטחוניות, השתתפות - - - והשתתפויות בכלל.

נתנאל אשרי: בשנת 2017 -7 מיליארד ו-778 מיליון שקלים, פה היו קיצוצים משמעותיים.

נתנאל אשרי: בשנה הבאה התמונה תהיה פחות קשה.

סתיו שפיר: כי עוד לא היו העברות תקציביות.

סתיו שפיר: אני שואלת כמה זה אחרי העברות.

נתנאל אשרי: אמרתי לך בתקציב המאושר, הסופי אחרי העברות.

סתיו שפיר: והמקורי?

נתנאל אשרי: במקורי ב-2017, היה תקציב נמוך יותר, ולכן העלייה הייתה גדולה יותר במקורי.

סתיו שפיר: שאלתי במקורי, במה התחיל תקציב 2018 במקורי?

נתנאל אשרי: 7,382.

נתנאל אשרי: הסתיים ב-7,929.

נתנאל אשרי: התקציב גדל מהתקציב המקורי.

סתיו שפיר: לא, היו קיצוצים בתקציב הזה.

סתיו שפיר: מצטערת, אנחנו יושבים בוועדת כספים.

סתיו שפיר: המספרים במערכת והמספרים בוועדת כספים הם מספרים שונים, זה באמת חדשות.

סתיו שפיר: בוא נעשה את זה פשוט, תסכום את כל העברות התקציביות שהגיעו מוועדת הכספים לתוך התקציב המקורי ואז נגיע לסכום, שזה התקציב שאישרנו בוועדה.

סתיו שפיר: אם אתם מאשרים תקציב באיזושהי צורה אחרת שהיא לא דרך ועדת כספים, אז בהחלט מדובר בחדשות מסעירות, ומאוד נשמח להכיר את זה.

נתנאל אשרי: חד משמעית לא.

סתיו שפיר: בבקשה, תעשה בדיקה על כל העברות התקציביות, כולל העברות של דצמבר.

נתנאל אשרי: שוב, בחודש הקרוב ייכנסו למשרד הרווחה, עתידים להיכנס במידה וועדת הכספים תאפשר זאת – 528 מיליון שקלים, על כל הגידולים באוכלוסייה.

נתנאל אשרי: אנחנו מתאימים את התקציב לביצוע בסוף שנה.

נתנאל אשרי: התקנות האלה מבוצעות כבר עכשיו בחריגה, מתוקצבות בדיעבד.

יעל כהן-פארן: המשרד פועל בחריגה כל השנה עד דצמבר, רק אז מאושר לו חצי מיליארד שקל על החריגות.

סתיו שפיר: שמעתם משרד הרווחה - תוציאו כסף.

סתיו שפיר: תשפכו את ה-50 מיליון שקל, ובסוף אולי תקבלו החזר.

יעל כהן-פארן: אתם מוציאים מתוך הנחה שיאשרו לכם בדצמבר עוד חצי מיליארד שקלים, ההוצאות שלכם מסתכמות בחצי מיליארד שקל גרעון, ואז שיאשרו לכם את העברה, זה נשמע לא התנהלות שקורית באמת בפועל.

יעל כהן-פארן: זה לא קורה.

סתיו שפיר: זה חמור מזה.

סתיו שפיר: נתנאל, אנחנו מאוד מבולבלים.

נתנאל אשרי: אני אספר לכם את המספרים כמו שהם.

סתיו שפיר: כמה כסף קוצצו בהעברות תקציביות בוועדת כספים בשנה האחרונה משרד הרווחה, במספר?

נתנאל אשרי: התקציב משנה לשנה הוא גדל, אני לא רואה את העברות עכשיו.

סתיו שפיר: אז תסתכל על העברות.

נתנאל אשרי: התקציב הוא גדל משנה לשנה.

סתיו שפיר: תסתכל על העברות.

סתיו שפיר: התקציב גדל, אתה אמתי?

יעל כהן-פארן: בתנאי שיאשרו את החצי מיליארד, זה מה שהוא אומר, שזה פשוט יגדל, עוד חודש נאשר בוועדת כספים, ואז - -

סתיו שפיר: אתה יודעת מה יקרה כאשר מעבירים כסף בדצמבר?

סתיו שפיר: מה שקורה עם הכסף, שהוא חוזר לקופת המדינה.

יעל כהן-פארן: ואז מעבירים אותו לאן שרוצים.

סתיו שפיר: נתנאל, אני לא יודעת אם בזה גם אתה עוסק, בתכנית, למשל, 922, התכנית לצמצום פערים עם המגזר הערבי בישראל.

סתיו שפיר: עשינו על זה גם מספר ישיבות, גם שם תכנית רב-שנתית, תקציבים שהיו אמורים לעבור ולא הגיעו, בדיוק אותו סיפור.

סתיו שפיר: - - - מתכנית הצפון, אפשר לשכפל את הישיבה, להחליף את הנושא, ואנחנו מקבלים את אותה ישיבה בקופי פייסט כל הזמן אותו דבר.

סתיו שפיר: מה קרה עם התכנית לצמצום פערים?

סתיו שפיר: העבירו חלק מהכסף, בעיקר את הכסף של תנועות הנוער וכסף של משרד החינוך, העבירו אותו בדצמבר, וככה שנה אחרי שנה, הוא פשוט הוחזר כמו שהוא בא, הוחזר לקופת המדינה.

סתיו שפיר: האם זה מה שהולך לקרות עכשיו עם משרד הרווחה?

נתנאל אשרי: חד משמעית לא.

נתנאל אשרי: המספר שהקראתי לך הוא מספר שמשרד הרווחה הולך לבצע בפועל בשנת 2018.

נתנאל אשרי: מעבר לזה, דיברנו קודם על הגידול באוכלוסייה.

יוסף הירש: הוא הוציא חצי מיליארד - - -

נתנאל אשרי: חלק מהכסף הזה כבר יצא ואושר על ידי החשב.

נתנאל אשרי: אנחנו מתקצבים אותו בדיעבד.

סתיו שפיר: על כמה כסף מותר לו להוציא אחר כך בדיעבד?

נתנאל אשרי: אין בעיה, אני אקריא לכם פשוט את המספרים.

נתנאל אשרי: אם נסתכל על תקציב משרד הרווחה והגידול בתקציב משרד הרווחה לעומת הגידול באוכלוסייה בעשר השנים האחרונות, הגידול באוכלוסייה עמד על 19.2% לפי נתוני למ"ס.

נתנאל אשרי: הגידול בתקציב משרד הרווחה עמד על 84.3%.

סתיו שפיר: אתה יודע שגידול במשרד לא אמור לקרות רק לפי גידול אוכלוסייה.

סתיו שפיר: למשל, השוואת התקציבים אם אתה רוצה איזשהו מדד לממוצע ב-OECD.

סתיו שפיר: אבל מה, מדינת ישראל בתקצוב שלה במשרד הרווחה, היא בין המדינות הנמוכות ב-OECD.

סתיו שפיר: ולכן, כדי להצמיד את זה למה שמקובל במערב, אנחנו נמשיך להישאר מאחור, וגידול באוכלוסייה ממש לא מספק לנו את התוספת הזאת.

נתנאל אשרי: לכן אני אומר.

נתנאל אשרי: המשרד גדל ב-10 השנים האחרונות הרבה מעבר לגידול באוכלוסייה.

סתיו שפיר: ועדיין הוא נמצא בתחתית מבין מדינות המערב.

סתיו שפיר: אתם מבינים את זה?

נתנאל אשרי: מבינים.

נתנאל אשרי: מצמצמים את הפער במסגרת סדרי העדיפויות הממשלתיים ככל שניתן.

נתנאל אשרי: הדברים נעשים.

נתנאל אשרי: תקציב משרד הרווחה גדל פי שניים בעשר שנים.

סתיו שפיר: זה לא אומר לנו כלום כי זה עדיין מעט.

סתיו שפיר: אנחנו יודעים איפה ישראל עומדת מבחינת רצח נשים ואלימות במשפחה מול מדינות מערביות?

סתיו שפיר: למישהו יש את הנתונים האלה, המשרד לביטחון פנים אולי.

כנרת מגן אלמליח: זה בתהליכי עבודה לקראת הצגה בפני רוה"מ.

סתיו שפיר: אז עד עכשיו לא הכנתם?

סתיו שפיר: מחר אתם מול ראש הממשלה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש פדופילים שמעורבים אנשי מפתח, אנחנו במקומות הראשונים בעולם.

איילת רזין: ישראל היא עיר מקלט לפדופילים.

סתיו שפיר: השם ישמור.

סתיו שפיר: נתונים שהכנתם לישיבה מחר, אתם יכולים להגיד לנו.

כנרת מגן אלמליח: זה בתהליכי עבודה.

סתיו שפיר: בבקשה, בזמן שנותר לנו תבדוק לי מה היו העברות התקציביות, אני מאוד סקרנית לדעת.

סתיו שפיר: יש לך גישה למערכת.

סתיו שפיר: אני בבג"צ כדי לקבל גישה למערכת כבר הרבה זמן.

סתיו שפיר: תחסוך לי את ההמתנה לרגע.

סתיו שפיר: פשוט מדהים.

סתיו שפיר: משרד האוצר לא נותן לנו גישה כדי לבדוק, כדי להסתכל על המערכת, ושאר חברי הכנסת.

סתיו שפיר: בינתיים אנחנו צריכים לחכות שיתנו לנו תשובות.

סתיו שפיר: אמרו לנו בוועדה שאין תשובות, אז תתנו תשובות.

איילת רזין: אני היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.

איילת רזין: אנחנו פה מדי יום בכנסת עושים תלאי על תלאי, תיקון על תיקון, מנסים לשפר במה שאפשר את מצבם של נפגעות ונפגעי עבירות מין.

איילת רזין: והיום זה יום הזעם, הציבור כולו מצטרף למה שאנחנו עושות פה מדי יום, אנחנו ביחד עם חברות הכנסת ואנשי המקצוע במשרדים.

איילת רזין: גם לנו יש רשימה.

איילת רזין: אני חייבת לומר, התכנית הלאומית חשובה כפי שהוצג קודם, היא עוסקת בתחום של אלימות במשפחה.

איילת רזין: באמת, ישבו שם מיטב אנשי המקצוע, זכות מצוינת שאנחנו מתחילים לתקצב אותה.

איילת רזין: יש עוד הרבה דברים שלא תוקצבו, והם בכלל לא על סדר היום של האוצר, להבנתנו.

איילת רזין: הדברים האלה מקבלים משנה תוקף, כי היום יושבת על המדוכה ועדת ברלינר, שהיא ועדה שהוקמה על ידי נשיאת בית המשפט העליון, שמטרתה לבחון את החוויה של נפגעות ונפגעי עבירות מין, במפגש עם מערכת המשפט ועם המשטרה.

איילת רזין: הדבר הזה חשוב, כי אנחנו יודעים ויודעות שיש 13% מתוך הפונים והפונות למרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית.

איילת רזין: רק 13% יגיעו לתלונה במשטרה, ומתוכם 87% מהתיקים נסגרים.

איילת רזין: אנחנו מבינים שרק מתי מעט של המקרים מגיעים בכלל לכדי איזשהו בירור על ידי הרשויות, רשויות אכיפת החוק, אני מתכוונת, וצריך לשאול את עצמנו למה, ומכאן הדרישות שלנו.

איילת רזין: הדרישות שלנו הן להרחבת התקנים לחוקרים ועוס"ים בתחנות המשטרה.

איילת רזין: הכשרות חוקרים הן בפגיעה מינית, והן בפגיעה מינית באוכלוסיות ייחודיות עם מאפיינים תרבותיים מסוימים, כי אחרת הם לא פונים לעזרת רשויות אכיפת החוק.

איילת רזין: הפנייה שלנו לגבי ניתור אלקטרוני, הן לגברים אלימים, והן לגבי פדופילים – מה יותר פשוט מזה, שגברים, פדופילים שיש להם הערכת מסוכנות מרף מסוים יהיו מנותרים כדי שלא ימשיכו לפגוע.

איילת רזין: בנוסף להרחבת הסמכויות ליחידת צור, שעכשיו הורחבו, ובאורח פלא אנחנו חזרנו לרביזיה ולניסיון לצמצם אותם.

איילת רזין: אנחנו מדברים על חלופות אשפוזיות כדי שנפגעות פגיעה מינית לא הצטרכו להיות מאושפזות, שרבות מהן נופלות בין הכיסאות, לצערנו, בגלל שהן לא יכולות מטעמים כאלה ואחרים להתקבל למחלקות לחלופות אשפוזיות.

איילת רזין: אני אגלה לכם, שאם היה ניסיון אובדני, אז לא מקבלים אותן לחלופות אשפוזיות, ולצערנו, הדבר הזה הוא כן חלק ממה שאנחנו מכירים כמאוד נפוץ כביטוי לפוסט טראומה.

איילת רזין: הקצאת מיטות במחלקות פסיכיאטריות לנפגעות.

איילת רזין: הכשרות ייעודיות - - - בחדרים אקוטיים, דבר שקיים וצריך להרחיב אותו.

איילת רזין: צריך להרחיב את החדרים האקוטיים שקודם דיברה עליהם ליזה, חדרי אונס.

איילת רזין: חדרים שאליהם נפגעות ונפגעים מגיעים אחרי פגיעה מינית.

איילת רזין: כל הנושא של סם אונס, כתב אישום אחד לא הוגש שמתואר בו שימוש בסם אונס.

סתיו שפיר: אחד בכלל, למה?

איילת רזין: אחד בכלל.

איילת רזין: כי לא יודעים לייצר את הסם הזה שמתפוגג.

חגי מויאל: אבל הטכנולוגיה כן קיימת.

עינת גדעוני כץ: עד שמגיעים מאוד קשה לאתר את זה.

איילת רזין: אבל בדיוק כאן, צריך את שילוב הזרועות הבין-משרדי.

איילת רזין: משרד החינוך שיידע ללמד את מי שצריך להיזהר.

איילת רזין: המשרד לביטחון פנים שיאכוף על מועדונים ויכשיר אותם להיות ערניים.

איילת רזין: עושים את זה במרכזי הסיוע, אבל זה משהו שצריך את שילוב הזרועות הבין-משרדי הזה.

סתיו שפיר: תודה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: יש סטטיסטיקה של נשים נרצחות, אין סטטיסטיקה של נשים מתאבדות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: האלימות שקופה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אלימות שקטה גורמת להתאבדויות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אין סימן כחול.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אין על מה ללכת ולהתלונן במשטרה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: נשים נאנסות, מתאבדות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: נערות מתאבדות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: זו לא סטטיסטיקה שגם אנחנו כאנשי טיפול מעדיפים לפרסם כי זה כמו מגיפה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אבל זה מספרים נוראים שאם תוסיפו לסטטיסטיקה של רצח, תראו באיזה מצב אנחנו נמצאים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: וחוסר האונים שם הוא פשוט אדיר.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: הפחד ללכת ולהתלונן.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: השיפוטיות של החברה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: ההשתקה הזאת של שנים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: גם - - - לא כל כך עזר לנו, עזר בחלק מהדברים.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אבל זו מטוטלת.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: בהתלהבות של ניתוק – יש עכשיו – נמאס לנו מכם, דיי כבר.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אבל הדיי הזה עוד פעם משתיק, ועוד פעם גורם לנשים להתאבד, ולא לקבל עזרה ולא לקבל מענה מקצועי.

איילת רזין: בשבוע שעבר היה דיון על הפסקת התקצוב של התכנית הלאומית למניעת אובדנות, גם זה נגמר התקציב.

סתיו שפיר: חד משמעית מזעזע בכל התחומים, לא רק בנפגעות אלימות במשפחה.

סתיו שפיר: בבקשה, אילנה, מ"נשים עושות שלום".

אילנה דבורצ'ין: אני מקשיבה מהצד, אני לא פעם ראשונה כאן.

אילנה דבורצ'ין: הפער הבלתי נסבל הזה בעיניי בין רמת השטח, אני מקשיבה לגברת שדיברה, שמביאה נתונים יוצאים מן הכלל - שליטה מדהימה בחומר, מכירה את הנושא בדיוק כמו שהוא, את הליבה.

אילנה דבורצ'ין: אותו דבר איילת.

אילנה דבורצ'ין: מצד שני, הפקידות, אני מקבלת איזושהי תחושה שהפקידות כאן או מתעסקת במספרים, או מתעסקת בתכניות ולא בבני אדם.

אילנה דבורצ'ין: כאילו למה היא צריכה לספק מידע על כל סדנה, ופה יש תקציבים שמקבלים תקציבי ענק ולא יודעים אפילו לתת תשובות לאן זה הולך.

אילנה דבורצ'ין: מה עושים עם זה.

אילנה דבורצ'ין: מה קרה במהלך שלוש השנים.

אילנה דבורצ'ין: אני כל פעם שומעת את אותן זמירות.

אילנה דבורצ'ין: אני חושבת עליי כחברה ב"נשים עושות שלום", שאחת המטרות שלנו, זה באמת יישום החלטה 13, 25, ואני אומרת גם זה מגוחך, כאילו אנחנו מדברות על חיי נשים שנמצאות בסכנה, ומצד שני, לחזק ולהעצים נשים שתהיינה בגופים שמקבלים החלטות מדיניות.

אילנה דבורצ'ין: ואני אומרת, בואו נטפל קודם בלחם, בהישרדות, בחלב.

אילנה דבורצ'ין: זה פשוט כואב לי לשמוע את זה כאשה, כואב לי לשמוע את זה כאזרחית מדינת ישראל שהם שליחי הציבור.

אילנה דבורצ'ין: הם האנשים שאמורים לתת לי תשובות, ולא מין עמימות או זחיחות, או זלזול, פשוט עצוב.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: רוצים לקוות שזה לא זלזול.

נג'ארה מנסור: אני ממשרד הבינוי והשיכון.

נג'ארה מנסור: הגעתי בעצם לתת לך מידע ופרטים אודות הסיוע שאנחנו נותנים לנשים מוכות.

נג'ארה מנסור: לנו יש נוהל במשרד משנת 2002 - כאשר כל אישה מוכה בעצם יכולה לפנות לתהליך מזורז לקבל סיוע בשכר דירה.

נג'ארה מנסור: הסיוע ניתן בכל יישובי הארץ.

נג'ארה מנסור: יש לי כאן נתונים משנת 2017, משנת 2018, כמה נשים ניגשו, ויש לי גם לפי יישובים.

נג'ארה מנסור: בעצם, יש לנו תקציב שהוא בלתי מוגבל, התקציב נלקח מתקציב שכר דירה לזכאים, בעצם הוא לא מוגבל, אבל רק שזה צריך לעמוד בהגדרות.

יוסף הירש: זו תקרת סכום ההשתתפות מוגבלת?

סתיו שפיר: מה הסכומים?

נג'ארה מנסור: הסכומים – זה נתון אם זה עם ילדים, ואם זה בלי ילדים.

סתיו שפיר: אגב, צריך להגיד, מבחינה כלכלית בלבד, זה פשוט שיטת תקצוב כל כך גרועה.

סתיו שפיר: שיטת תקצוב לא הגיונית.

סתיו שפיר: הסבסוד הזה של שכירות בשוק פרטי שבו אין פיקוח על מחירים, אומר שנשים מוכות, נשים שצריכות לברוח ברוב המקרים, ממש לברוח מהבית ולהוציא את הילדים, עוברות לעוד חוסר ביטחון, והוא בדירה השכורה שלהן.

סתיו שפיר: אנחנו הבאנו לפה לוועדה, מקרים לפני שנה קורעי לב – אנשים שעברו התעללות בבית שלהן, ואז כשהן עברו לאותה דירה מסובסדת על ידי המדינה בשכירות פרטית, ספגו גם התעללות מבעל הבית, בגלל שהן לא יכלו לשלם את כל גובה השכירות, אז בעל הבית גם דרש מהן שירותי מין.

סתיו שפיר: בשביל לתת לילדים שלהן את הביטחון הבסיסי הזה, בבית, בקורת גג, אחרי מה שהן עברו, אז האשה הלכה ונאנסה ממש על ידי בעל הדירה.

סתיו שפיר: אלה המקרים שהיו כאן בוועדה.

סתיו שפיר: פשוט, שיטה שאי אפשר להבין אותה, אי אפשר להבין.

סתיו שפיר: ללכת, ובמקום לתת דיורה ציבורי נורמלי, והגנה לנשים האלה.

סתיו שפיר: לתת להן כמה גרושים כדי לשלם שכירות בשוק פרטי שאין בו שום פיקוח ושם הבטחה שהיא תוכל להישאר בדירה, בכלל, לפרק הזמן המתאים כדי שהוא תוכל להשתקם ולעזור לילדים שלה.

סתיו שפיר: אני לא מצליחה להבין את ההיגיון.

סתיו שפיר: גם מבחינה כלכלית, אגב, לא רק מהבחינה האנושית הזאת, מבחינה כלכלית זה גם לא הגיוני, שמעל 150 אלף משפחות, משקי בית מסובסדים בשוק השכירות הפרטי, שליש מהשוק בכלל, כך שבכלל מסבסדים שוק פרטי ומעלים שם את המחירים, במקום לעשות דיור ציבורי נורמלי ולהגן על המשפחות האלה.

נג'ארה מנסור: את צודקת.

נג'ארה מנסור: בעצם הדיור הציבורי הוא מאוד מוגבל.

נג'ארה מנסור: יש קריטריונים מאוד מפתיעים שאתם מכירים.

נג'ארה מנסור: במקרה הזה, אנחנו מסייעים להן.

נג'ארה מנסור: אם הן יחכו לדירה בדיור הציבורי, יכולים לחכות יותר משנים.

נג'ארה מנסור: יש בעיה, יש חוסר.

נג'ארה מנסור: המשרד בשנים האחרונות קנה ורכש הרבה דירות.

סתיו שפיר: 700 דירות.

נג'ארה מנסור: יותר מ-700 דירות.

סתיו שפיר: זה כלום, יש עשרות אלפי ממתינים.

נג'ארה מנסור: אבל שנים הוא לא עשה כלום, והם רק מכרו דירות.

נג'ארה מנסור: בכל זאת, אם הן יחכו לדירה בדיור הציבורי, זה לא יקרה.

נג'ארה מנסור: לכן הסיוע יכול להינתן בכל יישוב בארץ, והן בעצם מקבלות את זה לשלוש שנים ברצף.

נג'ארה מנסור: כמו שאמרתי, רק יש את הקריטריונים, שהיא צריכה להיות – או יצאה ממקלט לנשים מוכות, או שעובדת סוציאלית בקהילה הגדירה אותה כאשה מוכה.

סתיו שפיר: ואתם מקיימים מעקב אחרי מה קורה לה מהרגע שהיא מגיעה לדירה, כמה זמן הן מצליחות להישאר באותה דירה.

נג'ארה מנסור: אם את רוצה, אני יכול להביא לך נתונים.

נג'ארה מנסור: אני, יש לי פה את הנתונים לכמה השתמשו.

נג'ארה מנסור: כפי שאמרתי, הסיוע הוא בלתי מוגבל.

איילת רזין: אני רוצה להתייחס לקריטריונים של הדיור הציבורי.

סתיו שפיר: זה לא אותם קריטריונים.

איילת רזין: אני יודעת.

איילת רזין: אני רוצה להתייחס לקריטריונים של הדיור הציבורי.

איילת רזין: אנחנו עכשיו, בארגון מרכזי הסיוע ביחד עם – זה כן, נושא הדיון הוא אלימות כלפי נשים, לא אלימות במשפחה רק.

איילת רזין: אני רוצה להתייחס לאותה אישה שאנחנו מלווים עכשיו ביחד עם עמותת "ידיד", וייתכן שאנחנו נגיע לבג"צ בנושא הזה, שהיא סורבה, והיא לא תקבל דיור ציבורי על אף שהיא עוברת גילוי עריות, היא אישה בזנות, סובלת מפוסט טראומה, יוצאת ממחלקות פסיכיאטריות.

איילת רזין: אבל בגלל שרחמנא ליצלן היא לא נשואה ואין לה ילדים, היא לא זכאית לדיור ציבורי.

סתיו שפיר: תודה.

יוסף הירש: אני גמלאי של משרד מבקר המדינה, ואני קצת מלווה את מה שקורה גם בתחום של הוועדות וגם מעבר לזה.

יוסף הירש: קודם כל, יש לנו דוח על הקמת ועדות, זה עולה ממה שנאמר כאן, שלמעשה, הקמת ועדות זה סוג של דחייה בקבלת החלטה.

יוסף הירש: יש לי כאן דוח משנת 2013, שמשרד הרווחה הקים ביולי 2010, ועדה משרדית לנושא נשים בסיכון גבוה במגזר הערבי, זאת אומרת, לא חסרות ועדות לפני הוועדות.

יוסף הירש: עכשיו, אם להגדיש את הסאה, ואני אשתמש במלים לא לגמרי דיפלומטיות, שגם החלטת ממשלה שבסופו של דבר מתקבלת בעקבות הוועדה, למעשה, היא חסרת משמעות.

יוסף הירש: זה מה שאומר לנו נציג משרד האוצר.

יוסף הירש: זאת אומרת, זה סוג של ישראבלוף, או אחיזת עיניים, אני לא יודע איך לקרוא לזה, זאת אומרת, אין לה שום ערך להחלטה הזאת, כיוון שלכאורה אין לה משמעות תקציבית.

יוסף הירש: זאת אומרת, שבעצם זה לאו החלטה, אנחנו במשרד מבקר המדינה מבקרים את החלטות הממשלה, מבחינתנו, זה נורמה.

יוסף הירש: אני לוקח את החלטת ממשלה, בוצע, לא בוצע.

יוסף הירש: סדר גודל של 66% ו-70% של ההחלטות לא מבוצעות.

יוסף הירש: עכשיו, מסבירים לנו כי יש נורמה כזאת לכאורה, נורמה, שבעצם לא מבצעים החלטות ממשלה.

יוסף הירש: אז אני נדהם מהנורמה הזאת, אני לא מכיר נורמה כזאת שקיימת שכאילו מקבלים החלטה ולא מבצעים אותה.

יוסף הירש: לגבי הנושא של מקורות פנימיים.

יוסף הירש: מה המשמעות של זה?

יוסף הירש: זה סוג של הפרד ומשול.

יוסף הירש: זאת אומרת, אני לוקח מסעיף 1 ומעביר לסעיף אחר שזה הכול חיוני, אנחנו יודעים שזה חיוני, ואז לא מקבלים את התקציב התוספתי כי אין החלטת ממשלה.

יוסף הירש: בסופו של דבר, אנחנו מגיעים לשוקת שבורה.

יוסף הירש: אומרת לנו הנציגה של משרד הבינוי והשיכון, שיש מצד אחד לכאורה תקציב בלתי מוגבל לנושא שהוא כישלון בפני עצמו.

יוסף הירש: לנושא של הדיור הציבורי, תקציב שהוא שואף לאפס, אומרים, אין דירות.

יוסף הירש: הלא דירות לא נופלות מהשמיים, צריך לתקצב את הדירות.

יוסף הירש: מחיר למשתכן, הוציאו 5 מיליארד שקלים של הפסד הכנסות של מינהל מקרקעי ישראל.

יוסף הירש: אז תקציב ומימוש אין.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: שתי שאלות למשרד לביטחון פנים נוספות.

סתיו שפיר: 50% מהנשים שפנו למשטרה, בסופו של דבר, לא הצליחו להינצל.

סתיו שפיר: מה דרך הטיפול שאתם משקיעים בעניין הזה.

כנרת מגן אלמליח: מכיוון - - - הוא לא זה שמטפל בזה, אז אני לא יודעת.

סתיו שפיר: מה המשאבים שמוקדשים, בפרט לנשים ערביות שהמספרים שלהן הגבוהים ביותר.

סתיו שפיר: הטיפול במקרי אלימות אצל נשים במשפחות ערביות.

ליאור נוריאל: הטיפול במשפחות ערביות, יש לנו את עו"ס המשטרה שדיברנו עליו קודם – הקצאה של 1.2 מיליון שאמורה להיות מורחבת עד ל-2 מיליון ב-19'.

סתיו שפיר: שליש מהנשים שנרצחו בשנה שעברה הן נשים ערביות.

ליאור נוריאל: לא, אנחנו לא יודעים להגיד - - -

סתיו שפיר: זה 25% מהנשים שהתלוננו.

ליאור נוריאל: זה רק הנתונים של עו"ס משטרה.

ליאור נוריאל: אין לי נתונים אחרים.

ליאור נוריאל: אנחנו יודעים שמושקעים משאבים נוספים, אנחנו יכולים לבדוק את זה.

סתיו שפיר: במה הושקעו המיליון שקלים העלובים האלה?

סתיו שפיר: מיקי זוהר, בדיל הפוליטי שלו בוועדת הכספים קיבל 10 מיליון.

סתיו שפיר: אני רצינית.

סתיו שפיר: השבוע עברו דילים פוליטיים שמיקי זוהר, ונאווה בוקר, כל אחד מהם קיבל 2 מיליון לתוספת בזהות יהודית, עוד 2 מיליון שקל לעוד משהו, עוד מיליון שקל - - -

ליאור נוריאל: לא, פה אנחנו מדברים רק לנושא העו"ס משטרה.

סתיו שפיר: אני שואלת, אלה סכומים עצומים - מיליון זה כל מה שקיבלתם כדי לטפל בנושא?

טל בר און: יש תכנית שנכנס למגזר הערבי, שהיא לאו דווקא מדברת - - -

סתיו שפיר: מי את?

טל בר און: אני מלשכת השר.

טל בר און: יש תכנית שלמה שמופנית לטובת הנושא של המגזר הערבי שכבר מקודמת הרבה שנים.

סתיו שפיר: 922, הזכרתי אותה לפני רגע.

סתיו שפיר: אז גברתי, גם שם התקציבים לא מגיעים, בהחלט יש תכנית.

טל בר און: אני לא יודעת מה הסכומים שמועברים.

טל בר און: כן יש תכנית שלמה בדוח המשטרה שמקודמת על המשרד לביטחון פנים ועל ידי השר, לרבות, הקמת תחנות חדשות - - -

סתיו שפיר: זה אנחנו מכירים.

טל בר און: גם מדברות על הנושא הזה של אלימות במשפחה שהוא נושא שהוא מאוד משמעותי בתוך המגזר.

טל בר און: זאת אומרת, בתוך כל הנושא של המגזר הערבי, אנחנו מגיעים לנושא של אלימות במשפחה בתוך המגזר הערבי, ומן הסתם, ייתן לזה התייחסות בתוך התכנית הכוללת.

סתיו שפיר: תעבירו לי בבקשה בכתב את כל המשאבים שהוקצו לעניין הזה של נשים ערביות, ומה קרה איתן בשלוש השנים האחרונות.

סתיו שפיר: נושא נוסף, שאלה שקיבלנו.

סתיו שפיר: הבנו משיחות ממנהלי המרכזים לסיוע, שהתעריף שנקבע למשפחה, כלומר, לאשה ושני ילדים, למשל, לא תואם בכלל את גובה העלויות בשוק.

סתיו שפיר: הוצאות החזקה של כלכלה, החזקת בית, מים, חשמל, כביסה וכו', מתמחרים ב-2,600 שקלים בלבד.

סתיו שפיר: משרד האוצר, אולי גם תספרו לנו איפה חיות המשפחות האלה שמצליחות להתקיים מכזה סכום.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: לפני כמה שנים, יותר מ-10 שנים, התחלנו לעשות תכנית, לעשות קבוצות תמיכה לנשים יוצאות מקלט שמתגוררות בדרום.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: חשבנו מסיימות את התמיכה ומשחררות אותן.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: היום יש לנו כ-70 משפחות של נשים ששנים יצאו מהמקלטים, עברו מצפון למרכז להתגורר בנגב, ולא מצליחות להחזיק כלכלית.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו מצאנו את עצמנו במקום טיפול וסיוע, מגייסות להן מנות, ומלוות אותן בקשר.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: הרבה פעמים זה נשים ששנים נותקו מהיכולת שלהן לנהל את התקציב.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: הדברים, הסוציאליזציה הפשוטה ביותר חסרה שם.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: נשים שחייבות ליווי, ועוד פעם, אין מספיק - לא כוח אדם ברווחה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: כמה תיקים עובדת סוציאלית מסכנה יכולה להחזיק כדי ללוות.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו עושים מלא בשיתופי פעולה עם הרווחה, עם המרכזים למניעת אלימות, אבל זה עוד פעם תקציבים, שאם אנחנו מדברים על אלימות כלכלית, הנשים האלה נפגעות אלימות כלכלית אחרי שכבר יצאו מהמקלטים, והן קורבנות הרבה פעמים גם לאלימות מינית תוך כדי זוגיות אלימה.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: הכול ביחד, המצב הכלכלי שלהן הופך את הילדים שלהן לקלף מיקוח בגירושין.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אנחנו מגדלים דור של ילדים שגדלו במודלים של אלימות ויהיו או קורבן או תוקף, כי אין להן אופציה אחרת.

איילת רזין: ואולי זה הזמן להזכיר את הדיון שגם היה בשבוע שעבר בכנסת שדיבר על הנושא מדוע חוק שיסייע לנשים מוכות להשתקם, עדיין לא מיושם.

איילת רזין: כלומר, סל השיקום עבר חוק, הוקצו 10 מיליון שקלים, אותה תמיכה לנשים מוכות שיוצאות ממקלטים ולא מיושם.

חגי מויאל: אני יכול להתייחס לזה.

חגי מויאל: קודם כל, סיפור המענק ממשיך כל הזמן, כלומר, הוא לא נפגע.

חגי מויאל: מכרז יצא לפני כשבועיים לנושא של ליווי נשים יוצאות מקלט.

חגי מויאל: התקבלה החלטה, אפשר גם להסביר אותה.

חגי מויאל: התכנית הזאת נמצאת במכרז שהולך להיסגר בתחילת ינואר.

חגי מויאל: אני משער שבפברואר, מרץ, אחרי שייקבע מי שיוביל את זה, התכנית הזאת תצא לפעול.

חגי מויאל: המטרה של התכנית זה יישום החוק.

איילת רזין: המשמעות, וזה מה שעלה בדיון, שיש אפשרות שמקלטים שעובדים היום ונמצאים בשטח כבר שנים, יש אפשרות שהם לא יעמדו בקריטריונים של המכרז הזה.

חגי מויאל: על פניו הם יעמדו בקריטריונים.

חגי מויאל: המכרז כתוב בצורה שנותנת מענה למקלטים.

חגי מויאל: אף אחד לא קרא את המכרז לעומקו.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אם הקריטריון זה כסף הם לא יעמדו.

חגי מויאל: לא עובדים רק עם נשמה, יש גם עניין של התמקצעות.

חגי מויאל: הם עומדים בקריטריונים, הם יוכלו לגשת.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: אתה זוכר תקדים בצפון שמקלט עבר לבן-אדם שבעצמו, איש פרטי, ומשהו שהיה לו הרבה כסף, עם מוניטין של איש אלים, ומרכז סיוע נלחם בדם כדי להחזיר את השליטה במקלט.

אליזבתה ניקולאיצ'וק: מוכר?

חגי מויאל: אני לא נכנס לעניין פרטני.

סתיו שפיר: אני מסכמת בבקשה.

סתיו שפיר: נתנאל, העברות תקציביות, יש לנו את זה.

יונתן פלורסהיים: אני רוצה לחדד את מה שהמשרד לביטחון פנים אמר.

יונתן פלורסהיים: האוצר הקצה 30 תקנים – 10 ב-18', ו-20 ב-19' בבסיס, לטובת תגבור תחנות משטרה, מה שבדוח הוועדה מדובר על חוקרים ייעודיים למגזרי המיעוטים, לידע בשפה ותרבויות.

יונתן פלורסהיים: בהיבט הזה המשרד תוקצב, כנ"ל לגבי פעילות שנעשית בשירות בתי הסוהר לאסירים שיש להם רקע לאלימות, ועובדים סוציאליים במשטרה.

יונתן פלורסהיים: זה מתוקצב – חלק עיר ללא אלימות - - -

סתיו שפיר: סליחה שאני ממשיכה להתעסק במספרים האלה.

סתיו שפיר: אני פשוט לא מצליחה להבין את זה.

סתיו שפיר: 2016- התקציב אחרי העברות התקציביות הוא 7.2 מיליארד, אבל הביצוע הוא רק 6.4 מיליארד.

סתיו שפיר: אז ב-2017, התקציב אחרי העברות הוא 7.7 מיליארד, אכן, אבל הביצוע הוא רק 7 מיליארד.

סתיו שפיר: כלומר, ב-2018, התקציב אחרי העברות תקציביות הוא 7.9, בעצם, זה בסך הכול התוספת של התקציב שלא בוצע מהשנה שעברה שהוחזר לקופת המדינה, כך שאין באמת תוספת בכלל.

נתנאל אשרי: אני לא מבין את נתוני הביצוע שאת מדברת עליהם.

סתיו שפיר: תקציב שלא מבוצע חוזר לקופת המדינה.

נתנאל אשרי: התשובה היא לא.

סתיו שפיר: מה לא?

סתיו שפיר: כמה ממנו חזר לקופת המדינה?

נתנאל אשרי: מגיע חזרה למשרד בשנה העוקבת.

סתיו שפיר: כל החצי מיליארד שעבר בשנה עוקבת זה עודף מחויב?

נתנאל אשרי: לא.

נתנאל אשרי: בתחילת השנה הזאת בחודש אפריל, היינו שנינו בוועדת הכספים, העבירו עודף מחויב למשרד הרווחה, לגלגל עודפים.

נתנאל אשרי: הכסף הזה שהוא הנתון של תקציב מאושר בסוף שנה, זה הביצוע של המשרד לשנת הכספים השוטפת, פלוס ההתחייבויות שלו.

סתיו שפיר: זה כולל את ההתחייבויות.

נתנאל אשרי: לא, הביצוע לא כולל את ההתחייבויות, המאושר כולל ביצוע ועוד התחייבויות.

נתנאל אשרי: מה זה התחייבויות?

סתיו שפיר: ברגע שהם לא ביצעו את זה, זה חוזר לאוצר, ואז זה מתגלגל בהעברה תקציבית בשנה העוקבת.

נתנאל אשרי: נכון.

נתנאל אשרי: זה לא חוזר לאוצר.

סתיו שפיר: אבל הוא לא יכול להשתמש בו, אלא לביצוע ההתחייבויות, ולכן, צריך לעשות עוד העברה תקציבית.

סתיו שפיר: יפה, אנחנו מבינים אחד את זה.

נתנאל אשרי: זה מגולגל לשנה העוקבת.

סתיו שפיר: יפה.

סתיו שפיר: אנחנו מבינים אחד את השני.

סתיו שפיר: אז אם ב-2017, התקציב המאושר היה 7.7 מיליארד, אבל הביצוע היה רק 7 מיליארד, כלומר, נשאר לנו שם 700 מיליון שקלים שלא בוצעו.

סתיו שפיר: התקציב המאושר ב-2018 הוא רק 7.9 מיליארד, כלומר, ה-7 מיליון שקלים שלא בוצעו, כנראה ב-2017, בכלל לא הועברו ל-2018, וכל התוספת התקציבית שכן קיבלתם ב-2018, בכלל לא תוספת, היא הרבה פחות ממה שהיה אם הייתם יכולים לבצע את כל התקציב.

סתיו שפיר: כשמעבירים העברות תקציביות בסוף דצמבר, אין להם שום סיכוי לבצע את כל התקציב, ואז מה שקורה, זה שמגלגלים את העודפים האלה משנה לשנה, ולמעשה, לא רק שאין תוספת בכלל למשרד הרווחה, התקציב שלהם הולך ויורד.

סתיו שפיר: אלה המספרים.

סתיו שפיר: עודף מחויב שהוא הנתון והביצוע של המשרד בשנת התקציב שוטפת.

סתיו שפיר: מה זה התחייבויות.

נתנאל אשרי: לא נכון.

סתיו שפיר: אלה המספרים.

נתנאל אשרי: העודפים האלה מתגלגלים משנה לשנה.

נתנאל אשרי: להסתכל על שנה אחת - - -

סתיו שפיר: לא מתווספים.

נתנאל אשרי: להסתכל על שנה אחת ועל שנה עוקבת בנפרד, ולא להסתכל גם על השנה העוקבת לה, זה פשוט לא נכון.

סתיו שפיר: אני מסתכלת.

סתיו שפיר: בבקשה, בשנת 2019 – התקציב הוא 7.7 – פחות.

נתנאל אשרי: אבל הכסף התווסף בתחילת שנה הבאה בהתאם להתחייבויות - - -

סתיו שפיר: אבל לא מספיק.

סתיו שפיר: לא.

סתיו שפיר: כי התקציב שלא בוצע הוא 700 מיליון שקל.

סתיו שפיר: והתקציב שהוספתם אולי, אם הוספתם בסוף זה 200 מיליון שקלים.