ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 938, 2018-12-31 10:30

אלי אלאלוף: היום ה-31 בדצמבר 2018, כ"ג בטבת השתע"ט, השעה 09:39 דקות.

אלי אלאלוף: זו הצעת תקנות לעובדים זרים בתחום התיירות.

אלי אלאלוף: אני מברך את שר האוצר שמשך את ההתנגדות שהייתה לו - - -

נעה בן שבת: הוא לא משך את ההתנגדות, הוא משך את ההסכמה שלו.

נעה בן שבת: הוא חזר בו מהסכמתו לתקנות של העובדים הזרים בחקלאות.

אלי אלאלוף: מה זה אומר?

נעה בן שבת: אני לא יודעת מה זה אומר, אולי הממשלה תוכל להגיד מה זה אומר.

אפרת לב ארי: אולי משרד האוצר יוכל להסביר.

אלי אלאלוף: מה זה אומר?

אפרת לב ארי: משרד האוצר שיסביר.

שקד כסלו: משרד האוצר אכן חזר בו מהסכמתו, ולכן בשלב זה לא ניתן להתקדם עם התיקון.

אלי אלאלוף: לא הבנתי.

אלי אלאלוף: הם כן יקבלו את הפיקדון?

שקד כסלו: הוא לא נותן את הסכמתו.

שקד כסלו: הוא מתנגד לתיקון שהוצע לגבי הסדרת חובת - - -

אלי אלאלוף: זה בסמכותו?

שקד כסלו: נדרשת הסכמתו לתיקון, ולכן הוא יכול להתנגד, ואז לא ניתן להתקדם עם התיקון.

אלי אלאלוף: בחקלאות בלבד או גם פה?

שקד כסלו: בחקלאות בלבד.

אלי אלאלוף: היחסים הבינלאומיים יתערערו במדינה הזאת, חוץ מהצדק החברתי המינימלי שנפגע ופוגע בעובדים זרים.

אלי אלאלוף: זה אפילו לא יהודי, והאסלאם לא אוהב את זה.

אלי אלאלוף: נכון, ג'מעה?

אלי אלאלוף: אני חושב שזה לא הגון כלפיהם.

אלי אלאלוף: שרים אמורים להיות עם אחריות גדולה יותר.

אלי אלאלוף: אנחנו עוברים לנושא עובדים זרים בעולם התיירות.

אלי אלאלוף: מי רוצה להציג את זה?

הילה רענן: אנחנו מבקשים היום לתקן את תקנות עובדים זרים (פיקדון), כך שהן יחולו גם על ענף המלונאות.

הילה רענן: אדוני, להסביר קצת את הרקע?

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: כמה כאלה יש?

הילה רענן: פרק ד' לחוק עובדים זרים קובע הוראות בדבר הפקדת כספים לטובת עובד זר בקרן או בפיקדון.

הילה רענן: התקנות המוצעות מציעות להסדיר את הנושאים שקובעים את החובה של מעסיקי עובדים זרים בענפים שונים להפקיד כספים לטובת העובדים הזרים, את סכומי הפיקדון, את הגוף שעליו יופקדו הכספים, את תנאי הזכאות של העובדים הזרים לקבל את הכספים, האפשרות לנכות מהם סכומים שונים כאשר הם לא יוצאים מישראל במועד וכן הלאה.

הילה רענן: לתקנות האלה יש מספר מטרות: הראשונה, יצירת פיקדון שאליו יוכל המעסיק להפקיד את הכספים המגיעים לעובד בגין זכויותיו הסוציאליות; המטרה השנייה יצירת תמריץ ליציאה מישראל בתום תקופת השהייה שחלה עליו; והמטרה השלישית היא צמצום פערים בעלויות העסקה של עובדים זרים לעומת עובדים מקומיים.

הילה רענן: במאי 2016 הוועדה אישרה תקנות פיקדון שהוחלו ביחס לענף הבניין וענף הטכנולוגיה הייחודית ועל חברות הסיעוד.

הילה רענן: התיקון שכרגע אנחנו מבקשים לערוך בתקנות עוסק בשני דברים עיקריים: הדבר הראשון זה החלת התקנות על עובדים זרים בענף המלונאות.

הילה רענן: אנחנו מבקשים להחיל את התקנות האלה בעקבות החלטת ממשלה מאוגוסט, שעניינה קידום והבאת עובדים זרים - - -

אלי אלאלוף: אוגוסט של איזה שנה?

הילה רענן: אוגוסט 2018.

הילה רענן: - - - שעניינה קידום והבאת עובדים זרים לתחום המלונאות.

הילה רענן: בהחלטת הממשלה הוחלט על הבאתם של עובדים זרים לענף המלונאות, ונקבע בהחלטת הממשלה ששר העבודה יגיש לוועדת העבודה תיקון לתקנות הפיקדון, כדי שהתקנות יחולו גם על עובדים זרים בענף המלונאות.

הילה רענן: נקבע עוד שתנאי למימוש מכסת העובדים הזרים במלונאות הוא פרסומן של התקנות.

הילה רענן: התקנות מבקשות לקבוע את כל הדברים שעליהם דיברנו בהתחלה.

הילה רענן: דבר נוסף שאנחנו מבקשים לתקן במסגרת התיקון הזה זה את המנגנון של חישוב הסכומים בענף הבניין והטכנולוגיה הייחודית.

הילה רענן: בנוסח הנוכחי נקבע סכום קבוע שאותו המעסיקים צריכים להפקיד, אבל הסכום הזה צריך להתעדכן מדי שנה לפי הנוסח הנוכחי, ובנוסף הוא לא בהכרח מכסה את כל העלויות של המעסיק בעד הזכויות הסוציאליות, לכן ביקשנו לשנות את המנגנון, כך שזה יהיה מנגנון שהמעסיק יצטרך להפקיד שיעור מסוים מסך המשכורת של העובד לפיקדון, וזה ייצור מצב של ודאות, גם בקרב העובדים וגם בקרב המעסיקים.

הילה רענן: אלה שני התיקונים העיקריים.

אלי אלאלוף: איך אנחנו דנים עכשיו בתיירות, כשמצד שני שר האוצר מושך את הפיקדון לחקלאים?

אלי אלאלוף: מה הנימוק?

שקד כסלו: זו בחירה של שר האוצר לא לתת את ההסכמה שלו לפיקדון בחקלאות וכן לתת את ההסכמה - -

אלי אלאלוף: בלי לנמק?

שקד כסלו: - - לפיקדון במלונאות.

שקד כסלו: כיוון שנדרשת הסכמתו, הוא יכול לבחור אם לתת או לא לתת אותה.

אלי אלאלוף: זה לא אומר שהעובדים לא יקבלו את הזכויות שלהם, רק שלא באמצעות הפיקדון.

שקד כסלו: רק שלא באמצעות הפיקדון.

שקד כסלו: כל דיני העבודה עדיין חלים, עדיין המעסיקים מחויבים להבנתי – יש כאן נציגת משרד העבודה – עדיין מחויבים בהפרשות סוציאלית, בפיצויי פיטורים, בפנסיה – בכל הדברים שהם מחויבים - - -

שירי לב-רן: רק שבפועל זה לא קורה.

שקד כסלו: הם עדיין מחויבים.

אלי אלאלוף: מי הגברת?

שירי לב-רן: אני ממונה על זכויות עובדים זרים במשרד העבודה, זה מאוד מכעיס.

שירי לב-רן: נכון שפורמלית, מבחינה משפטית ומבחינת הדין שחל, יש חובה על המעסיקים בחקלאות לתת את כל הזכויות בדיני עבודה, לרבות הזכויות הסוציאליות.

שירי לב-רן: עם זאת, אנחנו יודעים שהלכה למעשה נוהגת שיטת" מצליח", ולכן ביקשנו לקדם את עניין הפיקדון, בדיוק בגלל זה.

שירי לב-רן: אני חייבת להגיד שהמשיכה של ההסכמה מאוד תמוהה בעינינו.

נעה בן שבת: אדוני, הענפים לא תלויים זה בזה.

נעה בן שבת: אני מבינה שענף המלונאות ביקש לקיים את הדיון הזה.

אלי אלאלוף: אני רוצה שיהיה דיון דווקא על החקלאות.

אלי אלאלוף: זה אומר שהחקלאים שדוחפים לא לשלם באמצעות פיקדון, הם הופכים את עצמם לעבריינים.

נעה בן שבת: לא בהכרח.

שירי לב-רן: אני לא אצא עם אמירה כזאת כמובן, כי אני בוודאי שלא אכליל את כל המעסיקים בחקלאות, אבל מה שאנחנו רואים בשטח זה שבסופו של דבר יש הרבה מאוד עובדים זרים בחקלאות שנפגעים, שלא משולמות להם כל הזכויות שלהם, וביקשנו למנוע את זה, בין השאר גם באמצעות הפיקדון, וזה לא קורה.

שירי לב-רן: זה בהמשך למה שאדוני אמר בתחילת הדברים לגבי ההתחייבויות הבין-לאומיות שלנו, כמדינת ישראל, לשמור על הזכויות, אל מול המדינות שמביאות לנו את העובדים הזרים האלה.

שירי לב-רן: התחייבנו וכרגע אנחנו נראים לא טוב

אלי אלאלוף: לצערי את צודקת.

אלי אלאלוף: רצית, נציג החקלאים מהקיבוצים?

איתן ברושי: קודם כול, בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, החקלאים הם דווקא חברי מושבים.

איתן ברושי: המרכיב העיקרי של עובדים זרים הוא במשק המשפחתי.

אלי אלאלוף: אבו וילן עבר מחנה?

איתן ברושי: לא.

איתן ברושי: כולנו התאחדות חקלאי ישראל.

איתן ברושי: לא באתי לכאן להגן על מישהו, באתי לשמוע את הדיון.

איתן ברושי: זה עניין אותי, אבל אני לא רוצה, בטח לקראת סוף הכנסת, להפוך את זה למחלוקת.

איתן ברושי: אני רק יכול לומר שבזמנו, כשפנינו ליושב-ראש הוועדה, הייתי בישיבה שדנה בפיקדון, והיושב ראש בצדק הואיל לדחות את ההחלטה לתקופה לא קצרה.

אלי אלאלוף: על פי בקשתך.

איתן ברושי: נכון.

איתן ברושי: אני רוצה לשבח.

איתן ברושי: כדי לאפשר את הבדיקה, והארכה הייתה ארוכה אפילו מזמן הפגרה, ממש עד לאחרונה.

איתן ברושי: אני, כמי שבא מהרצון לראות את הדברים כמו חברי אלאלוף לפחות, הזמן לא נוצל נכון למטרה שהייתה כדי לבחון, לא את הפיקדון, אלא את המרכיבים הרחבים של עלות עובדים זרים.

איתן ברושי: כשאני אומר חקלאות, זה נכון גם לאחרים, כי פנו אלינו.

איתן ברושי: בטח חבר הכנסת יודע, שאחד הדברים הראשונים למשל שעשינו דרך ועדת הכספים היה ביטול של מס מעסיקים.

איתן ברושי: היה מס מעסיקים של 160-150 מיליוני שקלים בשנה, והוא הכביד מאוד על החקלאים, והורדנו אותו להסכם, שנמשך כבר מספר שנים, לחמש שנים כהוראת שעה.

איתן ברושי: אני חושב – ופרופ' אבי שמחון, שלא ידוע כחקלאי גדול בהשקפות עולמו, חיזק את הטענה – שעלות העבודה של העובדים הזרים בישראל היא גדולה מדי, לא קטע זה או אחר, ונוצרת מציאות שמצבם הוא טוב מהמעסיקים שלהם.

איתן ברושי: אני לא מציע לפגוע באף אחד, ואני בא מתפיסת עולם שלא פוגעת, אבל האם החקלאים לא נפגעים?

איתן ברושי: זו לא השאלה של הפיקדון, זו השאלה של התמונה הכוללת לצערי.

אלי אלאלוף: זה לא הדיון על החקלאות.

איתן ברושי: לכן הוויכוח על ה-500 שקלים, שהוא לא דבר פשוט, הוא לא נולד מהוויכוח עכשיו.

איתן ברושי: אני מבקר את חבריי שבתקופה שחבר הכנסת אלאלוף נתן לא נוצל הזמן כדי לבחון את העלות הכוללת של העובדים הזרים.

איתן ברושי: אם הייתה נבחנת העלות הכוללת, שאלת הפיקדון הייתה חלק מזה.

איתן ברושי: במצב של היום זה הקש ששובר את גב הגמל, זו התמונה שהחקלאים מייצרים על עלות העסקה.

איתן ברושי: וצריך לזכור שחלק משאלת העסקת העובדים הזרים נובעת ממצב הביטחון.

איתן ברושי: החקלאים היום יכולים להביא עובדים מעזה, היו פעם עובדים פלסטיניים.

אפרת לב ארי: יש גם היום עובדים פלסטיניים.

איתן ברושי: לא מספיק.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, פניתי למשרד החוץ ובודקים עובדים מירדן.

איתן ברושי: מביאים לתיירות 800 עובדים מירדן, רצינו גם לחקלאות, לפחות שקרובה לגבול, זה חלק מהכללים.

איתן ברושי: לכן אני מבקש לא לכנות את החקלאים בשמות גנאי.

איתן ברושי: הממשלה יודעת שאין עובדים, היא לא יכולה להפוך את המשבר בעובדים למקור הכנסה לאוצר.

איתן ברושי: לא התכוונתי לפיקדון, אלא לאותם המיסים שמטילים על העובדים הזרים.

אלי אלאלוף: אני רק מזכיר לך שכדי להעביר את הפיקדון הקלנו על הוצאות מסוימות, כולל דיור והחזקה.

אלי אלאלוף: את זה לקחו.

אלי אלאלוף: זה היה חלק מהאיזון, אבל לא חשוב.

אלי אלאלוף: החקלאים הם הכי טובים בעולם, עם היושרה הכי בעולם, ולכן יש לנו ניצול של עובדים זרים בחקלאות.

אלי אלאלוף: סופית, אף אחד לא ישכנע אותי אחרת לצערי.

אלי אלאלוף: בבקשה, בואו נעבור לתקנות.

נעה בן שבת: תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים) (תיקון מס'...), התשע"ט-2019 ההגדרה הזאת של "עובד זר יומי", נבקש מהמשרדים להסביר את ההחרגה ואחרי זה נתייחס.

אלי אלאלוף: הירדנים.

אפרת לב ארי: הכוונה, אדוני היושב-ראש, שיש לנו כיום שתי מכסות של עד 1,800 עובדים מירדן, יומיים, שנכנסים.

אלי אלאלוף: כמה מירדן?

אפרת לב ארי: 1,500 לענף המלונאות ועוד 300 ליתר הענפים, כשבפועל מועסקים בעיקר בעסקים מתחום התעשייה, שירותים ובניין.

אפרת לב ארי: העובדים האלה מועסקים רק באזור אילת, הם נכנסים בבוקר ויוצאים בערב, או נכנסים בצוהריים ויוצאים.

אפרת לב ארי: בקיצור, עובדים שנכנסים ליום עבודה וחוזרים הביתה לירדן לישון או לכל מיני מגורים בעקבה שיש להם.

אפרת לב ארי: זה לא עובדים שנכנסים לפה מחו"ל, נשארים פה וישנים פה ורק יוצאים לחופשות מולדת אחת לתקופה.

איתן ברושי: אנחנו גם רוצים כאלה לחקלאות.

אפרת לב ארי: תפנו לשר החקלאות, והוא יודע לקדם את זה.

נעה בן שבת: נעבור לתיקון תקנה 2.

נעה בן שבת: התיקונים לנוסח נעשו מתוך הנחה שתקנות החקלאות כן יפורסמו, אבל כיוון שהדבר לא יקרה כרגע, אני אחזור לנוסח המקורי.

נעה בן שבת: במקום תקנה 2 לתקנות העיקריות יבוא הנוסח הזה.

נעה בן שבת: אדוני, כאן צריך להופיע גם סעיף קטן (ד) בתקנות עובדים זרים, הוא צריך להישאר על כנו.

נעה בן שבת: זה יהיה במקום תקנה 2, כשכאן השינוי כמו שהוסבר קודם, שעובדים בענף הבניין, שעד היום היה סכום נקוב שהיו צריכים לשלם – מה שצריך להעביר לפיקדון או הפיקדון הוא מרכיב הפיצויים ומרכיב תגמולי המעסיק.

נעה בן שבת: כמובן, אם יש תנאים סוציאליים נוספים, חייבים בהם לפי תקנה 1יא(ו).

נעה בן שבת: בעיקרון זה יהיה סכום הפיקדון.

נעה בן שבת: תקנות 2, 3 ו3א עוסקות בנושא של תשלום הרכיבים של תגמולי המעביד ומרכיב הפיצויים לפיקדון.

נעה בן שבת: זאת אומרת, יש לנו מגבלה שהחוק קבע לסכום מקסימלי של הפיקדון.

נעה בן שבת: סכום הפיקדון לא יעלה על הסכום הזה, ועדיין בכל מקרה, מרגע שנקבעה חובת הפיקדון לענפים האלה, המעסיקים צריכים להעביר את כל התנאים הסוציאליים שהם חייבים בהם לפי הסכמים קיבוציים וצווי הרחבה לחשבון הפיקדון.

נעה בן שבת: כפי שהסברת לגבי העובדים היומיים, הפיקדון לא שייך להם, כי ממילא הם יוצאים מן הארץ.

אפרת לב ארי: רק חשוב להדגיש שכמובן המעסיקים מחויבים לשלם להם את כל מה שמגיע להם לפי דיני העבודה שחלים בישראל.

אפרת לב ארי: כלומר, זה לא גורע מחובתם.

נעה בן שבת: שאלנו על העובדים היומיים, איך הם מקבלים את התנאים הסוציאליים?

נעה בן שבת: איך הם משלמים את זה בפועל?

נעה בן שבת: הרי הם לא פותחים להם פה קופת גמל פנסיונית.

יואב בכר: העובדים הירדנים שעובדים במלונות באילת הם עובדים חד-יומיים.

יואב בכר: קודם כול, גם כאן המשכורות משולמות ישירות לעובד, אין חברות ופטנטים אחרים.

אלי אלאלוף: הגיוס הוא ישיר?

יואב בכר: הגיוס היום הוא בעיקרון גיוס ישיר.

יואב בכר: ממש מראיינים אותם, אפילו לפעמים בוידיאו קונפרנס.

יואב בכר: מגיעים לפה עובדים מירדן.

יואב בכר: המיזם הזה הציל את המלונאות באילת, הניקיון של החדרים.

יואב בכר: הם מקבלים את כל התנאים הסוציאליים על פי ההסכם הקיבוצי וצו ההרחבה, עד רמה, אמרתי לחברות ממשרד העבודה, שלפעמים היא קצת מגוחכת, כי אפילו אם יש תוספת אילת, שזה לעובדים בשביל שירדו לעבוד באילת, הם מקבלים תוספת אילת.

יואב בכר: הם מקבלים אחרי שנתיים קרן השתלמות וכל הדברים האלה.

יואב בכר: הדבר היחיד שאני חושב שאולי את רוצה להעיר עליו, ברגע שאין קופת פיקדון, רוב חברות הביטוח לא מבטחות, אז הכסף בעיקרון נשמר והם מקבלים אותו על פי צו ההרחבה.

יואב בכר: אם נגיד עובד פוטר, הוא מקבל את הפיצויים, הוא מקבל את החלק של הגמל שהמעסיק מפריש.

יואב בכר: כל הכספים האלה הם מקבלים בצורה ממש מסודרת.

הילה רענן: בהתאם לפסיקה ברגע שאין קופת פיקדון ואי-אפשר לפתוח קרן פנסיה לעובד זר, צריך לעשות מה שנקרא "ביצוע בקירוב", זאת אומרת, לשלם לו בסיום ההעסקה את הזכויות שהיו מגיעות לו.

הילה רענן: כמו שיואב אמר, בסיום ההעסקה הם צריכים לשלם להם את מה שהם אמורים לשלם לעובד ישראלי או לעובד זר שיש לו פיקדון באופן שוטף, שזה כסף בעבור פנסיה ופיצויי פיטורים, ואם יש זכויות נוספות, כמו קרן השתלמות, הם צריכים לשלם גם את זה.

יואב בכר: קרן ההשתלמות משולמת חודש בחודשו למשכורת.

הילה רענן: אני אדייק שיש גם פסיקות שאומרות שניתן לשלם כדרך המשכורת, זאת אומרת, להוסיף תוספת שמגלמת את הזכויות הסוציאליות של עובד.

הילה רענן: זו גם אופציה.

הילה רענן: זה נקרא "ביצוע בקירוב".

הילה רענן: זאת אומרת, יש שתי אופציות, או לשלם את זה כתוספת לשכר מדי חודש או לשלם בסיום ההעסקה את כל הסכום.

נעה בן שבת: ההוראה הזאת שקראנו, שהתקנות האלה לא חלות על עובד זר יומי, זו הוראה כללית, היא לא רק לענף מסוים.

נעה בן שבת: ככלל התקנות האלה לא מתייחסות לעובד זר יומי.

אלי אלאלוף: אין קשר עם השלטונות הירדנים?

יואב בכר: יש קשר מצוין.

אלי אלאלוף: הם אוהבים את זה?

יואב בכר: הם מאוד אוהבים את זה.

יואב בכר: מאוד.

יואב בכר: זה בערך פי שלושה עד ארבעה שכר מהשכר הממוצע שם.

יואב בכר: הם מרוויחים אצלנו מצוין.

אלי אלאלוף: גם בים המלח?

יואב בכר: עדיין לא, אנחנו עובדים על זה.

יואב בכר: אנחנו מקווים.

יואב בכר: בים המלח יכולה להיות בעיה בדיוק אפרופו הדיון הזה, כי בים המלח המעבר יכול להיות רק מאזור אילת.

יואב בכר: אם נקבל אישור ממשלה על ירדנים לים המלח, כנראה שזה יהיה שבוע-שבוע - -

קריאה: שהעובדים לא יהיו יומיים.

יואב בכר: - - ואז נצטרך לבוא לוועדה, בשביל להוריד את העלויות המטורפות של אגרות.

יואב בכר: ברגע שעובדים זרים ישנו פה, יש היטל ועלויות מטורפות של אגרות וכל הדברים האלה.

יואב בכר: דרך אגב, אפרופו החקלאים, מה שדיבר חבר הכנסת ברושי, הוא אמר שיש להם עלויות.

יואב בכר: החקלאים משלמים אפס היטל עובדים זרים, ואנחנו משלמים 20%.

יואב בכר: אגרות 11,500 שקל לשנה.

יואב בכר: רק כדי לסבר את האוזן, 70 שקל לשעה לעובד.

יצחק גורביץ: אצלנו בענף הבנייה 20,000 שקל.

אלי אלאלוף: כמה אתם משלמים אגרה?

יצחק גורביץ: 20,000 שקל.

יצחק גורביץ: 12,000 שקל דמי היתר ועוד 9,000 שקל אגרות.

יצחק גורביץ: בנוסף, 15% מס להסדר העסקה.

יואב בכר: הם 15% אנחנו 20%.

יצחק גורביץ: החישוב שהצגנו בוועדת הכספים זה יוצא על כל עובד זר בשנה תוספת של 37,000-36,000 שקל.

אלי אלאלוף: המדינה מרוויחה על הגב שלהם.

יצחק גורביץ: מזל שיש רוכשי דירה - - -

אלי אלאלוף: בואו נתקדם.

נעה בן שבת: ניתנה פה בחירה לגבי התקופה הראשונה של התשלום של הפיקדון.

נעה בן שבת: אולי אפשר לבקש מהממשלה להסביר מדוע נקבעה ההוראה המיוחדת הזאת לגבי תשלומי התקופה הראשונה.

אפרת לב ארי: קודם כול, זיהינו שלא תיקנו פה בתקנת משנה (ב) מ-31 במארס לסוף יוני, אבל לא חשוב.

אפרת לב ארי: כרגע בגדול, מלכתחילה ביקשנו את הדחייה הזאת לכמה חודשים, כי חשבנו שחקלאות הולך להיכנס והוא מצריך מאיתנו היערכות ואפיון מחשובי שכרגע לא קיים.

אפרת לב ארי: נוכח העדכון בחקלאות, אולי נוכל לחזור למועד המקורי.

נעה בן שבת: תחזרו למועדים המקוריים כי אין טעם אם חקלאות לא נמצא.

אפרת לב ארי: אין לנו כרגע היערכות בחקלאות.

אפרת לב ארי: אני לא רואה אופק לעבודה בחקלאות.

הילה רענן: רק חשוב להסביר שהמשמעות היא שרק החל מה-1 באפריל אפשר יהיה להפקיד את הכספים טכנית בקופת הפיקדון, אבל החובה מתחילה לחול מרגע שעובדים זרים במלונאות יגיעו לארץ.

הילה רענן: אם זה יקרה לפני ה-1 באפריל, את הכספים שמגיעים לעובדים עד ה-1 באפריל, הם יצטרכו להפקיד בבת אחת או בשלושה תשלומים, איך שהמעסיקים יבחרו, אבל החובה חלה רק ברמה הטכנית ב-1 באפריל, בגלל ההיערכות של רשות ההגירה, הם זקוקים לזמן.

נעה בן שבת: נחזור על המועדים, או תשלום אחד ב-1 באפריל 2019 או בשלושה תשלומים שהאחד ב-1 באפריל 2019, השני ב-1 במאי 2019 והשלישי ב-1 ביוני 2019.

אלי אלאלוף: יש פה נציג תיירות?

יואב בכר: מלונאות.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: משרד התיירות.

אפרת לב ארי: הם לא הגיעו.

אפרת לב ארי: דיברתי איתם, אבל מי שמטפל בזה לא יכול היה להגיע.

יואב בכר: הם שלחו אותי.

יואב בכר: ..

אלי אלאלוף: זה סימן טוב.

אלי אלאלוף: נציג הבנאים, רצית להגיד משהו?

יצחק גורביץ: קודם כול, אני מברך על התיקון של התקנות, כי זה עושה הרבה מאוד סדר בנושא ענף הבנייה לגבי הסכום שצריך להפריש לעובדים.

יצחק גורביץ: זה ימנע בעיות בעתיד.

יצחק גורביץ: שאלתי גם את עו"ד הילה רענן בזמנו, רק כדי לחדד, מבחינתנו הנושא של מרכיב ותגמולים צריך לכלול קרן השתלמות, כי העובדים הללו גם מקבלים קרן השתלמות בענף הבנייה - - -

הילה רענן: נכון, מענף הבנייה, החל משנת העבודה השלישית, אם אני זוכרת נכון.

יצחק גורביץ: יש 2.5% ולאחר מכן 5%.

נעה בן שבת: רק צריך להבהיר שהפיקדון עצמו הוא חלק מהרכיבים.

נעה בן שבת: הפיקדון הוא מרכיב תגמולי מעביד ומרכיב פיצויים, וחוץ מזה חובה עליכם, ברגע שנקבעה החובה הזאת, אתם צריכים להפריש גם את קרן ההשתלמות והתשלומים הסוציאליים הנוספים, אם יש, לאותו חשבון.

יצחק גורביץ: מה שאנחנו מבקשים לחדד פה, בעיקר לפרוטוקול, שהסכום הזה, התגמולים, יכלול גם קרן השתלמות לצורך הפרשנות, ואז יהיה קל לכולנו.

אלי אלאלוף: יש לכם אפשרות כזאת?

יצחק גורביץ: להוסיף פשוט שזה כולל קרן השתלמות.

הילה רענן: לשם ההבהרה אין בעיה להגיד את זה לצורך הפרוטוקול, זה כולל גם הפרשות לקרן השתלמות.

נעה בן שבת: לאותו חשבון צריך להפריש גם את כספי ההשתלמות.

אלי אלאלוף: מה שאתם רוצים שיהיה בפרוטוקול מדויק, תגידו במשפט אחד בבקשה.

הילה רענן: אנחנו אומרים שהפיקדון, כמו שנעה אמרה, זה תגמולים גם לפנסיה, גם לפיצויי פיטורים וגם לזכויות סוציאליות נוספות, אם יש.

הילה רענן: למשל לקרן השתלמות, אם המעסיק צריך להפריש, הוא יפריש את זה לחשבון הפיקדון מהמועד שבו הוא צריך להפריש.

יצחק גורביץ: מצוין.

אלי אלאלוף: זה מספק אותך?

יצחק גורביץ: כן.

אלי אלאלוף: היום יש אווירה טובה.

אלי אלאלוף: פה גמרנו?

אלי אלאלוף: אני מודה לכם.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: תודה לכם, תודה על העבודה, תמשיכו לשמור על הזכויות של כל אדם ואדם, גם אם הוא זר.

אלי אלאלוף: דווקא אנחנו היהודים אמורים לשמור על הזר והגר הגר בתוכנו.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: בעד – 1

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

אלי אלאלוף: תודה על התמיכה המוסרית שלכם והאישית.

אלי אלאלוף: זה עבר פה אחד.

אלי אלאלוף: ודאי שחלק מכם לא אראה יותר.

אלי אלאלוף: תמשיכו לעשות עבודה נהדרת לטובת המדינה שלנו.

אלי אלאלוף: תודה.