ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 921, 2018-12-24 10:30

אלי אלאלוף: חברים, היום 24 בדצמבר 2018, ט"ז בטבת תשע"ט, השעה 10:39.

אלי אלאלוף: אני שמח שעברנו לנושא יותר חיובי: הצעת חוק להסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, בזכות חבר הכנסת אברהם נגוסה ומספר חברים נוספים, שאינם איתנו אבל רשומים במסמך שבפניכם.

אלי אלאלוף: אברהם, אתה רוצה לפתוח?

אברהם נגוסה: בשמחה.

אברהם נגוסה: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מאוד מודה לך שאתה מקיים את הדיון וגם כדי לזרז ולהעביר את החוק, אני מאוד מודה לך.

אברהם נגוסה: החוק הזה הוא מאוד חשוב כי מדינת ישראל היא מדינה קולטת עלייה.

אברהם נגוסה: עלייה היא אחת מאבני היסוד של המדינה, לחיזוקה כמדינה יהודית ודמוקרטית, וחשוב לנו שהעולים ירגישו שבמדינת ישראל מתקבלים בידיים פתוחות ומשתלבים בחברה.

אברהם נגוסה: היום אנחנו רואים ירידה בעלייה.

אברהם נגוסה: יש עולים שחוזרים מהארץ בחזרה לארץ המוצא שלהם כי לא הצליחו להשתלב פה.

אברהם נגוסה: יש הרבה תחומים, אבל אחד התחומים הוא תעסוקה בתחום הבריאות – רופאים, פרה-רפואיים – מגיעים לפה עם תעודות והם צריכים לעבור מבחנים.

אברהם נגוסה: כדי לעבור מבחנים הם מקבלים מבחן בשפה עברית, לא בשפתם, וזה גורם להם להיכשל.

אברהם נגוסה: ונכשלים, כל זמן שהם נכשלים הם צריכים לשלם אגרה בכל מבחן.

אברהם נגוסה: זה לא רק מבחן אחד, יש מועד ב', מועד ג', אבל הם משלמים את זה.

אברהם נגוסה: אני יודע שכרגע יש איזשהו נוהל שמשרד הקליטה מכסה חלק מההוצאות אבל זה לא מעוגן בחוק.

אברהם נגוסה: מחר לא חייבים.

אברהם נגוסה: לכן זה חשוב, אנחנו צריכים לעגן אותו בחוק כדי שהעולים האלה יהיו פטורים מלשלם כשהם מגיעים להוציא את הרישיון של התעודות שלהם על מנת להשתלב בתעסוקה בתחומים שהם למדו.

אברהם נגוסה: זו מטרת החוק - לתת חיזוק לעולים חדשים להשתלב, להוריד להם את ההוצאות כי מדינת ישראל לא צריכה להרוויח מהעולים, ולקחת את זה כמטרה לקליטת עלייה.

אברהם נגוסה: זו המטרה שלנו.

אלי אלאלוף: אני מזדהה מילה במילה עם מה שאמר חברי חבר הכנסת אברהם נגוסה אבל בוא נוסיף ביחד ברכות לשר הקליטה בפועל.

אברהם נגוסה: בהחלט.

אלי אלאלוף: החדש.

אלי אלאלוף: אנחנו שמחים שהוא נבחר.

אלי אלאלוף: אני בטוח שעם היכולות שלו נוכל לראות את זה.

אלי אלאלוף: אני רק מצטער, באמת כולנו כאזרחים, כמדינה, מצטערים שמספר העולים הלך וירד, ויורד.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: וירד.

אלי אלאלוף: וזה חבל.

אלי אלאלוף: אנחנו לא נשכח שמדינת היהודים זה קודם כול רוב יהודי, וזה מאוד חשוב שנדע את זה, אחרת לא נוכל להיות מדינה יהודית וגם דמוקרטית.

אלי אלאלוף: האם יש הערות מצד המשרדים?

חגי זילברמן: משרד הבריאות.

אלי אלאלוף: אני רק אגיד שמבחינת האוצר, הם מצטערים וקיבלו נזיפה ממנהלת הוועדה, בצדק, ואני מצטרף למנהלת שלנו, אני חושב שזה לא פייר שאנשי משרד האוצר לא נמצאים אבל הם אישרו שאין בעיה תקציבית.

אלי אלאלוף: יש עלות תקציבית אבל - - -

ענת כהן שמואל: נבקש שהם יעבירו את זה בכתב לוועדה.

אלי אלאלוף: הם יעבירו את זה בכתב.

אלי אלאלוף: בבקשה, נציג משרד הבריאות.

אלי אלאלוף: זה קשור רק לבריאות?

אלי אלאלוף: אנחנו לא יכולים להתייחס לדברים אחרים, למורים וכו'?

שימרית גיטלין שקד: כרגע, הצעת החוק הספציפית שהגיש חבר הכנסת נגוסה מדברת על הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.

שימרית גיטלין שקד: זה חוק שמסדיר שמונה או קצת יותר מקצועות בריאות.

אביטל אגמון ברקוביץ: שמונה, כן.

אלי אלאלוף: למה לא מקצועות אחרים?

שימרית גיטלין שקד: זאת הצעת החוק.

אלי אלאלוף: ואי אפשר לתקן אותה?

שימרית גיטלין שקד: אפשר.

אביטל אגמון ברקוביץ: זו אחת הבעיות, אגב.

אברהם נגוסה: אם אפשר לתקן, אני אשמח מאוד.

אלי אלאלוף: אני חושב שצריך להיות פטור לכמה שיותר - במקרה אני זוכר את אשתי עושה בחינות.

אברהם נגוסה: אני אשמח מאוד, אדוני היושב-ראש – אני קודם לא ציינתי – בשבוע שעבר קיימתי דיון בנושא עלייה מצרפת.

אברהם נגוסה: הנתונים: ב-2015 היו כמעט 8,000 עולים בשנה, 7,000 ומשהו, והשנה מסיימים ב-2,700.

אברהם נגוסה: זה הנתון שמשרד הקליטה הציג באותו דיון בשבוע שעבר.

אלי אלאלוף: אז הוא עשה הרבה מאמצים להצליח בזה.

אברהם נגוסה: אז פה יש ירידה.

אברהם נגוסה: מה הסיבות?

אברהם נגוסה: הסיבות הן יותר תעסוקה כי העולים מפחדים להגיע לפה.

אברהם נגוסה: המצב בצרפת לא טוב, זה לא נוח להם להיות בצרפת אבל הם מהגרים לקנדה, לארצות הברית ולאנגליה.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה הרבה יותר מורכב.

אלי אלאלוף: יש איזה תפיסת עולם קצת מוטעית שכל היהודים בצרפת הם עשירים.

אלי אלאלוף: זה מתאים לאנטישמים.

אלי אלאלוף: אבל שנבין, בצרפת יש גם יהודים שחיים מתחת לקו העוני.

אברהם נגוסה: נכון.

אלי אלאלוף: יש שלושה מרכיבים שהם לא ימצאו אוטומטית, בוודאי לא באותה רמה.

אלי אלאלוף: דבר ראשון זה הדיור.

אלי אלאלוף: אין פה פתרונות דיור בדיור הציבורי עבורם.

אלי אלאלוף: בצרפת יש להם דיור ציבורי בתנאים טובים, אפילו יחסית טובים מאוד.

אלי אלאלוף: דבר שני, הקצבאות הן גבוהות יותר מהקצבאות אצלנו בארץ, חוץ משכר מינימום – שזה לא קצבה אבל זה כשהם עובדים.

אלי אלאלוף: ודבר שלישי, יש להם תעסוקה, דבר שמאוד קשה לקבל כשהם מגיעים לפה.

אלי אלאלוף: בשלושת המרכיבים האלה, לחלק מהאוכלוסייה היהודית מצרפת אין פתרונות.

אלי אלאלוף: מי שהולך למיאמי, פלורידה, יש לו את כל הפתרונות וגם את האחרים.

אלי אלאלוף: אבל שנבין, ואם לא נתמקד באוכלוסייה הזאת שנזקקת היום, אבל מחר יכולה להשתלב מדהים ולתרום בצורה מאוד משמעותית, אז מי שיסתכל עליה, לא כולם יכולים לקנות בית באשדוד, בנתניה או ברעננה, או בירושלים ודאי.

אלי אלאלוף: אלה הנקודות המרכזיות למצב של היהודים בצרפת, אבל נחכה לשר החדש שייכנס מחר בבוקר לעבודה ונביא את זה לידיעתו.

אלי אלאלוף: בבקשה, אדוני ממשרד הבריאות.

חגי זילברמן: חגי זילברמן, האגף לרישוי מקצועות רפואיים.

חגי זילברמן: ראשית כול, אני רוצה לפתוח ולהגיד שאנחנו מצטרפים ואנחנו חלק מהמדינה הזאת כמדינה קולטת עלייה.

חגי זילברמן: אנחנו באגף ובכלל במשרד הבריאות עושים רבות למען קליטת העולים, וזה בא לידי ביטוי בכנסים שאנחנו משתתפים, בהקלות רבות שאנחנו עושים לעולים, בשולחנות עגולים שאנחנו עושים אצלנו עם משרדי העולים אחת לחודש כדי לפתור כל מיני בעיות.

אלי אלאלוף: כשאתה אומר משרד העולים, מי האדון?

יונתן רובינשטיין: יונתן רובינשטיין, מעמותת גבהים.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אני יודע מה זה.

חגי זילברמן: ובנוסף, אם אנחנו כבר מדברים לנושא בחינות, כל עולה חדש שמבקש להיבחן בכל שפה שהיא, אנחנו נעתרים לבקשתו ומתרגמים את הבחינה לשפת האם שלו.

חגי זילברמן: זה בהקשר למה שהזכרת, חבר הכנסת נגוסה.

חגי זילברמן: אנחנו מתרגמים את כל הבחינות לפי בקשות העולים כדי לבוא לקראתם.

חגי זילברמן: אנחנו באים לקראתם ובאמת רוצים שהבחינה תשקף את הידע שלהם, את הידע האמיתי שלהם, ושהשפה לא תהווה מכשול עבורם.

אברהם נגוסה: ממתי זה?

חגי זילברמן: אני לא יודע, עשר שנים, שמונה שנים.

אביטל אגמון ברקוביץ: אבל בשנה האחרונה יותר.

אברהם נגוסה: בשנה האחרונה, יכול להיות.

אביטל אגמון ברקוביץ: בסדר, אבל זה קיים.

אלי אלאלוף: היה פה דיון ואז סיכמנו את הנקודה הזאת.

אביטל אגמון ברקוביץ: נכון.

אברהם נגוסה: גם אצלי בוועדה היה דיון.

חגי זילברמן: יכול להיות.

חגי זילברמן: אני שלוש שנים במשרד, מאז שאני נמצא זה קיים.

ורה אופיר: זה באמת מורכב.

אלי אלאלוף: אני יודע שאפילו משרד הקליטה עזר לכם בתקציב מיוחד, לא?

חגי זילברמן: נכון.

חגי זילברמן: הוא עוזר לנו לתרגם את הבחינות.

שימרית גיטלין שקד: זה היה בתקנות.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך, בבקשה.

חגי זילברמן: לעניין האגרות.

חגי זילברמן: לפני כשש שנים נכנסה פרויקטורית למשרד הבריאות, ללשכה המשפטית, שייעודה הוא לעשות הסדרה בכל נושא האגרות.

חגי זילברמן: היו מקרים של מקצועות שיש בהם אגרה גבוהה, מקצועות שיש בהם אגרה נמוכה.

אביטל אגמון ברקוביץ: בכל המקצועות.

חגי זילברמן: לא הייתה אחידות בין המקצועות, גם בתשלום לבחינות וגם בתשלום לתעודות או רישיונות.

חגי זילברמן: אחרי ארבע שנים של עבודה מאוד קשה עשו הסדרה ויצרנו בעצם מצב שיש שוויון ויש צדק בנושא תשלום האגרה בכל מקצועות הבריאות, כולל מקצועות הרפואה, רפואת שיניים, רוקחות, כך שאף אחד לא יקופח.

חגי זילברמן: מה שעשינו, הוספנו עוד מקצועות שכמובן לא שילמו אגרה ובזה גם הורדנו את סכום האגרה שצריך לשלם.

חגי זילברמן: ההסדרה הזאת הסתיימה לפני שנתיים, יצאנו לדרך ועד עכשיו זה עובד מצוין.

חגי זילברמן: אנחנו לא קיבלנו שום פנייה לגבי האגרה.

אלי אלאלוף: כמה בקשות בשנה יש לכם בממוצע?

חגי זילברמן: הבקשות הן לבחינות רישוי, כל מי שניגש לבחינת רישוי.

חגי זילברמן: אגב, לבחינת רישוי, אנחנו כמשרד הבריאות משלמים למי שכותב את השאלות - - -

אלי אלאלוף: לא חשוב.

אלי אלאלוף: תשלם, זה טוב, אבל כמה אנשים מבקשים רישוי?

חגי זילברמן: כמה אלפים.

אלי אלאלוף: אלפים?

חגי זילברמן: אלפים בכל המקצועות.

ורה אופיר: אבל אין נתון כמה מהם עולים.

חגי זילברמן: בגלל זה אני אומר לגבי העולים.

חגי זילברמן: אנחנו לא יודעים אם מי שנבחן הוא עולה, הוא תושב חוזר.

אלי אלאלוף: למה?

אלי אלאלוף: מה הבעיה להוסיף לשאלון נקודה אחת?

חגי זילברמן: אנחנו לא מוסיפים את זה לשאלון.

אלי אלאלוף: למה?

חגי זילברמן: כי זה לא רלוונטי מבחינתנו.

אלי אלאלוף: למה?

אלי אלאלוף: אתם לא משרתים את המדינה?

אלי אלאלוף: זה מאוד משרת את המדינה אם היה כתוב עולה חדש או תושב ארעי או תייר.

חגי זילברמן: אם הוא תייר, הוא כן מופיע.

חגי זילברמן: אם הוא תייר, אנחנו כן רואים.

אלי אלאלוף: אז עוד יותר טוב.

אלי אלאלוף: למה לא מופיע כעולה חדש?

חגי זילברמן: כי לתייר אין אזרחות ויש לו הגבלות, ותוקף הבחינה שהוא עושה במידה והוא עובר, הוא שנתיים מרגע שהוא סיים.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר ואני מבקש מהלשכה המשפטית שלכם שתמצא את האפשרות לשלב את זה בשאלון של מי שעובר את הבחינה.

ורה אופיר: בשאלון יש, אין את זה בנתונים ואחר כך.

ורה אופיר: ורה אופיר, מרכזת הכשרה ורישוי, אגף תעסוקה, משרד העלייה והקליטה.

ורה אופיר: בשאלון – תתקן אותי אם אני טועה – כשהעולה מבקש להיבחן, הוא כן כותב.

ורה אופיר: כמובן, הוא מציין שהוא עולה חדש וגם יש לו את האופציה, תבחר שפה שבה אתה מעוניין לעשות את מבחן הרישוי שלך.

ורה אופיר: רק לאחר מכן כשהם נכנסים לבחינות, כמובן אם הם עומדים בקריטריונים - - -

אלי אלאלוף: אני מעוניין לדעת כמה עולים בשנה עוברים את בחינות הרישוי.

ורה אופיר: משרד הבריאות לא יכול - אחר כך בנתונים שלו הוא רואה את הכמות הכללית של האנשים שניגשו לבחינה, שזה גם ישראלים בחלק מהבחינות, גם תושבים חוזרים וגם עולים חדשים.

אלי אלאלוף: אז מי יודע?

אלי אלאלוף: אתם?

ורה אופיר: אנחנו יכולים לדעת פחות או יותר.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה נתון מאוד חשוב, שנדע.

ורה אופיר: בכל מקצוע זה שונה.

אלי אלאלוף: זה טוב שכולם עוברים אותה בחינה, אין לי חס וחלילה שום טענה, ההיפך.

אלי אלאלוף: כמה שיותר יעברו בחינות בארץ שלנו זה סימן שהם מתקרבים אלינו, אבל אני שוב חוזר.

אלי אלאלוף: על מנת להתמודד עם האתגר הזה של עידוד עלייה, כדאי שתספקו לנו את הנתונים כמה עברו בתחום, ואני בעד לעשות חוק שמתאים גם למשרדים אחרים.

אלי אלאלוף: תבדקו את האפשרות.

ורה אופיר: אנחנו יכולים לבדוק.

אלי אלאלוף: תבדקו, ושזה יהיה שיטתי.

אלי אלאלוף: שיהיה שיטתי ושהנתונים יהיו נהירים בפניכם כי אומרים לנו, אתם לא עוזרים מספיק לאחיות.

אלי אלאלוף: זו אחת הטענות העיקריות.

אלי אלאלוף: ולמרות שישבנו ודיברנו עם שוש גולדברג והיא עשתה הכול כדי להצליח, בסוף היא אומרת, אתה יודע כמה הגיעו לבחינה?

אלי אלאלוף: שש אחיות.

אלי אלאלוף: אז אני בעד להתאמץ גם בשביל אחת, אבל שנקבל נתונים מסודרים, אחרת מה עשינו?

אלי אלאלוף: בלי נתונים אתם יודעים שאנחנו רק מגששים באפלה.

חגי זילברמן: אני מקבל את ההערה ואנחנו נבדוק את זה.

אלי אלאלוף: תודה לך.

חגי זילברמן: אני רוצה להגיד בסיכום שאין לנו בעיה כמשרד הבריאות שמשרד כזה או אחר יממן או יסייע לאוכלוסייה כזאת או אחרת, רק אנחנו נהגנו בשנים האחרונות ועשינו את כל תהליך ההסדרה הזה כדי ליצור שוויון, כדי ליצור ממלכתיות וכדי שתהיה אחידות לכל האוכלוסיות ובכל המגזרים.

חגי זילברמן: תודה.

אלי אלאלוף: אנחנו שמחים ותומכים פה אחד, בשם אברהם ובשמי, בהגדרות שאמרת בסוף.

אלי אלאלוף: לא התכוונו לשום דבר אחר.

אלי אלאלוף: בבקשה.

ורה אופיר: רציתי קצת לחדד.

ורה אופיר: לגבי אגרות בחינה, קודם כול אנחנו תמיד היינו משתתפים בתרגום הבחינה.

ורה אופיר: איך התהליך עובד?

ורה אופיר: העולה משלם למשרד הבריאות ואחר כך אנחנו מחזירים את הסכום, גם עד גובה מסוים על פי הנהלים שלנו, אני לא אכנס לזה עכשיו.

שימרית גיטלין שקד: זה משהו אחר.

שימרית גיטלין שקד: את אומרת שמממנים את התרגום אבל פה מדובר על אגרת הבחינה.

ורה אופיר: אגרת בחינה, סליחה.

ורה אופיר: אני מתכוונת לאגרת בחינה.

אלי אלאלוף: התרגום זה כבר מסודר, זה עבר בתקנות הקודמות.

אברהם נגוסה: אבל גם את זה ציינתי.

ורה אופיר: פה נכנס גם נושא התרגום.

ורה אופיר: גם התרגום, אנחנו משתתפים בעלויות של התרגום.

ורה אופיר: מעבר לכך, אנחנו גם יכולים מראש לדעת, נגיד מחכים לעלייה מסוימת.

ורה אופיר: תרגום, מעבר לסכומים הגדולים שמשרד הבריאות משלם זה הכנה מראש.

ורה אופיר: אם נגיד עולה פתאום חודש לפני מבקש לעשות את התרגום, עם כל הרצון הטוב לא תמיד אפשר לעשות את זה כי תרגום דורש הרבה עבודה מראש.

ורה אופיר: זאת אומרת, אם אנחנו יודעים אנחנו יכולים להתריע שיש עולים מארץ מסוימת וצריך תרגום, לא תמיד זה מתאפשר.

ורה אופיר: הנוהל גם אומר שאפשר לתרגם, אנחנו מממנים תרגום אם יש שמונה מועמדים.

ורה אופיר: למרות כך, אנחנו פנינו למשרד הבריאות ואמרנו, נכון שיש נוהל קיים אבל אם יש נגיד חמישה, אפילו ארבעה אנשים, אנחנו היינו מוכנים גם לממן לכמות קטנה של אנשים.

ורה אופיר: בעקבות לחץ שהיה לנו במקצוע מסוים, פעם אחת תרגמנו אפילו לפורטוגזית, כמובן בעקבות פניות שהיו מצד ארגוני עולים ועולים, זאת אומרת עשינו את זה בצורה יוצאת דופן כי הכי חשוב לנו שהעולה יקבל את כל מה שאפשר.

ורה אופיר: לא תמיד אפשר.

אלי אלאלוף: כל הכבוד.

אלי אלאלוף: אם לא הייתם מתרגמים לפורטוגזית, לא היה לי רופא משפחה.

אושריה פריינוביץ: אבל אין תרגום לשפה הפורטוגזית.

אושריה פריינוביץ: סליחה שאני מתפרצת.

ורה אופיר: אין תרגום אבל פעם אחת אנחנו תרגמנו לנושא מסוים.

ורה אופיר: זה מה שאני אומרת.

ורה אופיר: משרד הבריאות בחוק, הוא יכול לתרגם לשפות ספציפיות.

ורה אופיר: יש שפות מסוימות שזה נמצא כבר בחוק, שמשרד הבריאות חייב לתרגם.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: הבנו.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אושריה פריינוביץ: עורכת דין אושריה פריינוביץ, אני נציגת עולים מברזיל.

אושריה פריינוביץ: אני בעצמי עולה חדשה ותיקה מברזיל.

אלי אלאלוף: איזה קבוצת כדורגל?

אלי אלאלוף: אני הפועל באר שבע, זה קל.

אושריה פריינוביץ: אז אני פלמנגו, אם זה אומר לכם משהו.

אלי אלאלוף: עוד איך, פלמנגו זה טוב.

אושריה פריינוביץ: אני מייצגת עולים חדשים מברזיל.

אושריה פריינוביץ: בעבודתי השוטפת – ואני הולכת באמת לפרט בעניין הטכני ביותר – כשבאים אליי עולים כדי שאני אעזור להם לבקש את ההכרה בתואר שלהם, אנחנו מתחילים מאפס, ממילוי השאלון, ולכן אני יכולה להגיד למשרד הבריאות שבהחלט יש שדה ששואל אם הבן אדם הוא עולה חדש או לא, וגם מבקשים את מספר תעודת העולה, כך שזה מאוד קל לדעת כמה עולים יש וכמה אין, ואם הבן אדם תושב חוזר או לא כי מצרפים גם צילום של תעודת העולה או של תעודת התושב החוזר, אז אפשר בהחלט לבדוק את זה.

אושריה פריינוביץ: זה דבר ראשון.

אלי אלאלוף: כמה עולים מברזיל יש בכל שנה?

אלי אלאלוף: בערך.

אושריה פריינוביץ: אני יודעת שהעלייה הזאת עולה כל שנה באופן מתמיד, היום היא נחשבת העלייה החמישית בגודלה.

אלי אלאלוף: כמה זה במספר?

אושריה פריינוביץ: יש בארץ 11,000 ברזילאים.

אלי אלאלוף: כמה הגיעו בשנה האחרונה?

אושריה פריינוביץ: בשנה האחרונה, לפי מיטב ידיעתי, בחישוב מאוד מאוד גס הגיעו לדעתי 800 איש, שזה לא מבוטל.

אלי אלאלוף: בזכות זה יש לי רופא משפחה, ד"ר אלי רימון מבאר שבע, ברזילאי עם מבטא.

אושריה פריינוביץ: זו עלייה מתמדת וזו עלייה איכותית ויש הרבה בעלי מקצוע מתחום הבריאות שמגיעים.

אושריה פריינוביץ: בשל זאת, אנחנו תמיד נמצאים בוועדת הקליטה בפני חבר הכנסת אברהם נגוסה, אנחנו באים ומביעים תמיד את אותה טענה בעצם.

אושריה פריינוביץ: ובאמת יש דברים שנעשו, אבל כאן אני חייבת לתקן כמה דברים.

אושריה פריינוביץ: כשבן אדם נרשם למבחן, יש כמה שפות שהוא יכול לבחור.

אושריה פריינוביץ: השפה הפורטוגזית עדיין לא נמצאת שם.

אושריה פריינוביץ: הוא יכול גם לבקש אבל הוא לא יקבל תרגום לשפה הפורטוגזית, זה עוד לא קרה.

אושריה פריינוביץ: לא היה מעולם מבחן בשפה הפורטוגזית.

אושריה פריינוביץ: אני דווקא באתי לדבר בשם כלל העולים ולאו דווקא על העולים מברזיל, אבל אם אנחנו כבר מדברים על שפות אז השפה הפורטוגזית לא מתורגמת עדיין, אני בעצמי סיפקתי שני מתורגמנים למשרד הבריאות כדי שאפשר יהיה לתרגם, כך שאי אפשר להגיד שחסרים מתורגמנים מהתחום שיכולים לתרגם.

אושריה פריינוביץ: אני רוצה לספר מה הקושי של העולים לעומת הישראלים.

אושריה פריינוביץ: אנחנו לא יכולים לטעון לשוויון בין עולים לישראלים בכל ההקשר הזה של מבחן במקצועות הבריאות כי עולים חדשים מגיעים הרבה פעמים בגילאים מבוגרים יותר, כשהם כבר בוגרים במקצועות הרפואה.

אושריה פריינוביץ: אנחנו מדברים פה על פיזיותרפיה, תזונה, כירופרקטיקה, קלינאות תקשורת.

אושריה פריינוביץ: הם כבר באים הרבה פעמים עם 30 שנות ניסיון, עם 15 שנות ניסיון, עם 10 שנות ניסיון, ועכשיו כדי לעשות את המבחן הם צריכים לחזור לחומר שהם למדו באוניברסיטה.

אושריה פריינוביץ: אז קודם כול, הביבליוגרפיה היא ענפה.

אלי אלאלוף: את מביאה אותנו פה לתחום ולנושא שהוא לא בדיון.

אושריה פריינוביץ: הם צריכים לגשת לאותו מבחן.

אושריה פריינוביץ: אני מסבירה את הקושי.

אלי אלאלוף: לא, לא.

אלי אלאלוף: אני מוכן לעשות דיון.

אושריה פריינוביץ: הקושי הוא בחומר, הקושי הוא בשפה, ומה שקורה זה שהם ניגשים כמה פעמים.

קריאה: אבל זה כבר דיון אחר.

אלי אלאלוף: תסלחי לי.

אלי אלאלוף: את משפטנית, אני בטוח שאת יודעת.

אלי אלאלוף: יש פה הצעת חוק מאוד ברורה.

אושריה פריינוביץ: כן.

אלי אלאלוף: פה לא מדובר על הקלה.

אושריה פריינוביץ: אני לא מדברת על זה.

אלי אלאלוף: את רוצה שאני אדבר?

אושריה פריינוביץ: כן.

אושריה פריינוביץ: סליחה.

אלי אלאלוף: אחרת תמשיכי לדבר ובסוף אני אגמור את הזמן, ולא עשינו כלום.

אלי אלאלוף: יש פה הצעת חוק ברורה ופשוטה.

אלי אלאלוף: אנחנו מוכנים לפי התקנות של הכנסת לנסות להחיל את החוק, אבל לא הכול.

אלי אלאלוף: כרגע מדברים אך ורק על פטור מתשלום לאגרות למקצועות הרפואיים והפרה-רפואיים.

אלי אלאלוף: זה הנושא, כל השאר זה לא הזמן עכשיו.

אלי אלאלוף: תחזרו לחברים.

אלי אלאלוף: אברהם, אני בטוח שידע להתמודד עם זה.

אושריה פריינוביץ: אני רוצה להגיד משפט אחד, ואני מבקשת סליחה.

אושריה פריינוביץ: רציתי להביא לסיכום שבשל כל מה שאמרתי, נאלצים העולים לגשת יותר פעמים למבחן, וכל פעם שהם ניגשים הם משלמים אגרה.

אלי אלאלוף: עכשיו זה על חשבון משרד הבריאות בלאו הכי.

אלי אלאלוף: זה על חשבון המדינה, אבל אני מסכים איתך.

אושריה פריינוביץ: זה פוגע בפרנסתם, זה פוגע.

אלי אלאלוף: כדאי לקיים דיון.

שימרית גיטלין שקד: בתקנות כתוב שמי שמבקש בספרדית, צריך לקבל בשפה הספרדית.

אלי אלאלוף: אז בתקנות צריך להשלים לפורטוגזית?

שימרית גיטלין שקד: אני אקריא מה קיים בתקנות.

שימרית גיטלין שקד: התקנות שמדברות על מקצועות הבריאות האלה שמנויים כאן לפנינו אומרות כך: הבחינה תהיה בכתב בשפה העברית, בשפה הערבית, בשפה האנגלית, בשפה הצרפתית, בשפה הרוסית או בשפה הספרדית; המנהל רשאי במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים לאשר לנבחן מסוים עריכת בחינה בשפה נוספת.

שימרית גיטלין שקד: כלומר, יש למנהל גם את הסמכות להורות על בחינות בשפות נוספות.

שימרית גיטלין שקד: אין את החובה כמו בכל השפות הקודמות שקראתי, אבל יש את הרשות בידי משרד הבריאות לעשות את זה.

אושריה פריינוביץ: זה מעולם לא קרה.

אביטל אגמון ברקוביץ: עורכת דין אביטל אגמון, משרד הבריאות.

אביטל אגמון ברקוביץ: אנחנו לא מכירים מקרה שמשרד הבריאות סירב לתרגם או לסייע בתרגום.

אלי אלאלוף: גברת, אז קיבלת תשובה לדעתי מאוד מספקת.

אלי אלאלוף: בבקשה.

יונתן רובינשטיין: יונתן רובינשטיין, עולים מדיקל בעמותת גבהים.

אלי אלאלוף: גילוי נאות.

אלי אלאלוף: אני הייתי המייסד של "גבהים".

יונתן רובינשטיין: אז נדייק.

אברהם נגוסה: יש משהו שלא אתה ייסדת?

אלי אלאלוף: פעם הייתי פנוי להובלה, אז עשיתי מצוות.

אלי אלאלוף: פה עכשיו אני תקוע בחקיקה.

אברהם נגוסה: יישר כוח.

יונתן רובינשטיין: הצעת החוק מדברת על פטור מתשלום אגרה.

יונתן רובינשטיין: השאלה היא כזאת.

יונתן רובינשטיין: ניקח את המקרה של הרופאים הצרפתיים כשהם פטורים ממבחן הרישוי כדי לקבל את ההכרה והם צריכים לשלם אגרה כדי שהרישיון יונפק.

יונתן רובינשטיין: גם מהאגרה הזאת הם יקבלו פטור או שהפטור הוא רק למי שמשלם?

אביטל אגמון ברקוביץ: לא מדברים על רופאי שיניים.

אביטל אגמון ברקוביץ: ההצעה הזאת לא קשורה לרופאים ולרופאי שיניים.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה רק המקצועות הפרה-רפואיים.

יונתן רובינשטיין: אוקיי.

יונתן רובינשטיין: ואין אפשרות?

יונתן רובינשטיין: מסכימים או לא מסכימים, האם יש אפשרות?

אברהם נגוסה: לא הבנתי.

אביטל אגמון ברקוביץ: ההצעה הזאת מדברת על המקצועות הפרה-רפואיים, שמונה מקצועות - פיזיותרפיסטים, קלינאי תקשורת – זה לא רופאים ורופאי שיניים.

אביטל אגמון ברקוביץ: זו כבר הצעה אחרת לגמרי, ומשרד הבריאות חייב לבדוק את זה.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה תקציב מטורף שצריך להמציא, וכרגע ממש ממש אני לא רואה איך יש לזה תקציב.

אלי אלאלוף: תעזבו את זה בבקשה.

אלי אלאלוף: בואו נחזור ונתמקד בדיון.

אביטל אגמון ברקוביץ: אמרתי שההצעה מדברת על המקצועות הפרה-רפואיים, זאת אומרת פיזיותרפיסטים, קלינאי תקשורת, זה לא קשור לרופאי שיניים ורופאים.

אביטל אגמון ברקוביץ: אם מסיטים את הדיון לרופאים ולרופאי שיניים זה כבר ממש משהו אחר לגמרי, מה גם שגם להצעה הזאת משרד הבריאות צריך לבדוק מקור תקציבי.

אלי אלאלוף: אתה רוצה להרחיב?

אברהם נגוסה: עיסוק במקצועות הבריאות.

אברהם נגוסה: רופאים ורופאי שיניים זה לא בריאות?

אביטל אגמון ברקוביץ: זה משהו אחר לגמרי.

שימרית גיטלין שקד: הם מוסדרים במסגרת חוק אחר.

אביטל אגמון ברקוביץ: ההצעה היא לתיקון חוק העיסוק במקצועות הבריאות.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה המקצועות הפרה-רפואיים.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה לא רופאים ורופאי שיניים.

שימרית גיטלין שקד: מה שאביטל אומרת זה נכון.

שימרית גיטלין שקד: התיקון מדבר על תיקון לסעיף 49 לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.

אביטל אגמון ברקוביץ: כן.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה לא פקודת רופאי השיניים ופקודת הרוקחים.

שימרית גיטלין שקד: ומדובר על אגרות לפי חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.

אלי אלאלוף: וזה לא כולל רפואת שיניים ורפואה.

שימרית גיטלין שקד: לא כולל.

שימרית גיטלין שקד: כרגע, בנוסח הנוכחי.

אביטל אגמון ברקוביץ: אגב, תהיה לנו גם בעיה מבחינה משפטית.

אביטל אגמון ברקוביץ: יבואו רופאים, רופאי שיניים ויגידו, למה אנחנו לא פטורים?

אביטל אגמון ברקוביץ: זאת שאלה אחרת.

יונתן רובינשטיין: לכן העליתי את הנקודה.

יונתן רובינשטיין: אני לא נכנס לדיון אם צריך לתת.

אביטל אגמון ברקוביץ: אוקיי, אבל זאת שאלה אחרת.

אביטל אגמון ברקוביץ: צריך לבדוק מקור תקציבי, זה לא דבר פשוט.

אלי אלאלוף: מה הייתה הכוונה שלך, אדוני?

אברהם נגוסה: הכוונה שלי היא להיכנס לכל התחום של הבריאות.

אברהם נגוסה: הכותרת אומרת: הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.

אברהם נגוסה: מה שאני הבנתי, גם החוק פה בוועדה נעשה - - -

אלי אלאלוף: אבל עשינו ספציפית לרפואה ולרופאים.

אברהם נגוסה: לרופאי שיניים, נכון.

אברהם נגוסה: הכוונה שלי שזה כבר סודר בחוק, ולכן הלכנו על הפרה-רפואיים וכו'.

אביטל אגמון ברקוביץ: מה זאת אומרת זה סודר בחוק?

אביטל אגמון ברקוביץ: לגבי רופאים ורופאי שיניים יש אגרות.

אלי אלאלוף: לרופאים יש תשלום על האגרה.

אביטל אגמון ברקוביץ: בוודאי.

חגי זילברמן: לכולם יש תשלום.

אביטל אגמון ברקוביץ: בכל המקצועות.

אלי אלאלוף: הם לא פטורים מתשלום.

אביטל אגמון ברקוביץ: זאת אחת הטענות שלנו.

אברהם נגוסה: הם לא פטורים מתשלום?

קריאות: לא.

אביטל אגמון ברקוביץ: לא.

אביטל אגמון ברקוביץ: אלא אם כן הם פטורים מבחינה ואז זאת סוגיה אחרת.

אלי אלאלוף: זה רעיון חדש שלך ואני בעדו, אבל שיהיה ברור, אז יש לנו שתי אפשרויות.

אלי אלאלוף: או שנאשר לפי מה שכתוב פה וזה מאפשר לאחרים, ואז נחזור למקצועות הרפואיים ובכלל למקצועות האחרים, ונבטל את זה גם במשרד הבריאות וגם ברישיון כלשהו, נעשה את זה בשלב ב'.

אלי אלאלוף: לא הייתי רוצה להפסיד את ההזדמנות להעביר את כל אלה שנמצאים כרגע.

אברהם נגוסה: אני מסכים איתך.

אלי אלאלוף: אז אנחנו ניצמד לחוק.

אביטל אגמון ברקוביץ: כן, אבל מה שאני אומרת זה שגם ההצעה במתכונת הנוכחית היא בעייתית כי אם אנחנו נותנים למקצועות מסוימים ולמקצועות אחרים לא, זו בעיה.

אלי אלאלוף: לא אמרתי.

אלי אלאלוף: אמרתי בדיוק מה שאמרת.

אביטל אגמון ברקוביץ: לתת לכולם?

אביטל אגמון ברקוביץ: צריך מקור תקציבי לזה, זה לא דבר כל כך פשוט.

אלי אלאלוף: אבל אמר לנו האוצר שזה לא דורש.

אביטל אגמון ברקוביץ: האוצר, שיבואו ויגידו את זה.

אביטל אגמון ברקוביץ: הם לא פה כרגע, אני לא יכולה להגיד דברים כשאין לי עם מי לדבר.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: אנחנו נקבל החלטה - אבל זה ברור, תודה על השאלה שלך - אנחנו נקבל החלטה, מותנית באישור האוצר.

אלי אלאלוף: אפשר?

אביטל אגמון ברקוביץ: זה עלויות.

אביטל אגמון ברקוביץ: קודם כול, צריך גם לקבל את הנתונים כמה עולים בכל מבחן.

אברהם נגוסה: אנחנו לא מדברים עכשיו על הרופאים ועל רופאי השיניים.

אברהם נגוסה: אנחנו נטפל בזה במועד אחר.

אביטל אגמון ברקוביץ: לא, אבל עדיין.

אברהם נגוסה: את זה נעביר כפי שזה.

שימרית גיטלין שקד: אז שרק האוצר יבהיר.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אנחנו נגיד, מותנה.

שימרית גיטלין שקד: אנחנו לא יכולים להגיד מותנה.

שימרית גיטלין שקד: אנחנו צריכים לקבוע אם זאת הצעת חוק תקציבית או לא.

אביטל אגמון ברקוביץ: אבל יכול להיות שמדובר בחמישה עולים בכל מקצועות הבריאות.

אביטל אגמון ברקוביץ: יכול להיות שמדובר ממש בקצת עולים בכל המבחנים האלה, ויכול להיות שמדובר ב-3,000.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה המון כסף.

קריאה: לא.

אביטל אגמון ברקוביץ: אבל את לא יכולה להגיד את זה בוודאות.

אלי אלאלוף: מה זה המון כסף?

אלי אלאלוף: קודם כול, אנחנו יכולים להביא 50 חברי כנסת שיהיו בעד.

אלי אלאלוף: אם זה עד שישה מיליון שקלים אנחנו יכולים להביא רוב של 50 חברי כנסת.

אלי אלאלוף: לכן, אתם צריכים לתת לנו את המספרים.

אלי אלאלוף: זה המצב.

אלי אלאלוף: אנחנו יכולים היום לאשר, מותנה בהסכמה תקציבית של האוצר, אבל תספקו את הנתונים.

אלי אלאלוף: לא נתתם נתונים.

אלי אלאלוף: זאת הבעיה שלנו.

אלי אלאלוף: אז אני בעד לעשות את זה, כולל רביזיה.

אלי אלאלוף: נצביע ונעשה רביזיה עד שנקבל את הודעת האוצר, ואז אנחנו גם נחליט על הצעדים שלנו.

ורה אופיר: אנחנו יודעים מה מגיע כעולה חדש.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה אקט יותר על מנת להוכיח - אנחנו רוצים אתכם, תבואו, תבואו.

אלי אלאלוף: אנחנו צריכים להיות גאים שמגיעים אלינו.

אביטל אגמון ברקוביץ: אבל היום כבר מממנים להם את האגרות של הבחינות.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה לא שלא מממנים.

ורה אופיר: אבל פעם אחת בלבד.

קריאה: הם ניגשים כמה וכמה פעמים.

ורה אופיר: אבל פעם אחת בלבד, ופעם שנייה ופעם שלישית, למרות שמתקנים להם הם צריכים לדעת.

אלי אלאלוף: תשני קצת את העמדה הישראלית הרגילה.

אלי אלאלוף: אומנם אני עולה חדש של 52 שנים.

אביטל אגמון ברקוביץ: אתה מדבר אליי?

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: אני הסברתי לכם, אמרתי לכם.

אלי אלאלוף: חבר'ה, המדינה הזאת, בלי העולים היא לא תהיה מדינת רוב היהודים.

אביטל אגמון ברקוביץ: אני מסכימה.

אלי אלאלוף: נו, אז תתאמצו.

אביטל אגמון ברקוביץ: ומשרד הבריאות מאוד מתאמץ.

אביטל אגמון ברקוביץ: מתאמץ מאוד.

אלי אלאלוף: כל יהודי שבא, שנוחת פה כעולה חדש, אנחנו צריכים לרקוד לידו.

אביטל אגמון ברקוביץ: נכון.

אביטל אגמון ברקוביץ: אני מסכימה.

אלי אלאלוף: מתוך אהבה ולא מתוך שנאה לשום דבר אחר.

אביטל אגמון ברקוביץ: אבל כשיש פתרון, אני חושבת שלא צריך להמציא דברים.

אלי אלאלוף: אני בעד להעביר את החוק כפי שהוא כרגע, מותנה בזה שנקבל אישור של האוצר, ובינתיים אני מתחייב מוסרית לעשות על זה רביזיה כדי להמתין להודעת האוצר.

אלי אלאלוף: ברגע שנקבל את הודעת האוצר ואף אחד לא יתנגד - - -

אביטל אגמון ברקוביץ: ומה עם שאר המקצועות?

אלי אלאלוף: בשלב זה לא, כי זה נכון.

אלי אלאלוף: אנחנו התבססנו על חוק מסוים, זה לא כולל רופאים ורופאי שיניים.

אביטל אגמון ברקוביץ: כן, אבל מבחינה משפטית איך אפשר לעשות דבר כזה?

אביטל אגמון ברקוביץ: יבואו הרופאים, יגידו: רגע, למה אלה כן ואלה לא?

אלי אלאלוף: כי הם לא בחוק.

אביטל אגמון ברקוביץ: אז עושים את זה ביחד.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה נראה לי שגוי לחלוטין לעשות את זה.

אלי אלאלוף: אני לא אוהב לבלוע את כל הצלחת שלי בבת אחת, ואתם רואים שאני אוכל טוב, אז אני עושה את זה בשלבים.

אלי אלאלוף: אני מעדיף כרגע להעביר את הפרה-רפואי.

אברהם נגוסה: אני יכול להתייחס?

אברהם נגוסה: מצד אחד, את מתווכחת לגבי החוק הזה, המצומצם; מצד שני, את אומרת למה לא אחרים.

אברהם נגוסה: על זה אני אומר שמחפשים דרך איך לתקוע.

אביטל אגמון ברקוביץ: לא מחפשים דרך לתקוע.

אברהם נגוסה: אם אתם אומרים שזה עולה הרבה למצומצם הזה, איך אתם אומרים שיש תקציב לכל המקצועות?

אביטל אגמון ברקוביץ: יש כמה טיעונים.

אביטל אגמון ברקוביץ: יש טיעון משפטי ויש טיעון מקצועי, זה שני דברים שונים.

אביטל אגמון ברקוביץ: אני אומרת שאם כבר עושים, אז צריך לבדוק רוחבית אם יש תקציב לזה.

אברהם נגוסה: העניין המשפטי, אני אומר לך, אין שום בעיה כי יש הגדרה מפורטת בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו מתקנים את תיקון סעיף 49.

אברהם נגוסה: לכן, אין שום בעיה משפטית בנושא הזה.

אברהם נגוסה: בנושא התקציב, מה שאת אומרת, אני מסכים עם יושב-ראש הוועדה שאנחנו נעביר את זה בתנאי שהאוצר יסכים בעניין הכסף הזה.

אברהם נגוסה: והדבר השלישי, בנושא המקצועות האחרים שאת אומרת, אנחנו בשלב הבא נבחן את הדברים האלה ונעשה את זה.

אברהם נגוסה: אלה שלושה דברים שאני יכול להגיד.

אברהם נגוסה: גם בעניין הרפואיים, אם יש להם ניסיון מעל 14 שנים, הם לא צריכים לעבור את כל התהליכים.

חגי זילברמן: אבל הם עדיין צריכים לשלם על רישיון.

אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם לא מאפשרים.

אלי אלאלוף: מעט אנשים והרבה אי סדר.

אלי אלאלוף: אני רוצה להודיע מה אני מציע, ברשותך, אברהם.

אלי אלאלוף: אני בעד לאשר לקריאה ראשונה את הנוסח הנמצא פה, עם או בלי רביזיה, כי רביזיה כל רגע אנחנו יכולים.

אלי אלאלוף: לקראת הקריאה השנייה והשלישית אנחנו ננסה להרחיב את זה גם לרופאים ולמקצועות נוספים.

אלי אלאלוף: בשביל זה כדאי שתעשו עבודת בדיקה כי אתם מחזיקים בנתונים, כמה זה עולה, כדי שננהל משא ומתן עם האוצר על העניין הזה, ואז בקריאה השנייה והשלישית נביא נוסח אולי רחב יותר, אבל צעד ראשון אנחנו הולכים על הנוסח שנמצא פה.

אלי אלאלוף: זה מקובל?

אברהם נגוסה: מקובל עליי.

ורה אופיר: מעולה, כי אני גם חושבת שצריך להרחיב לכל המקצועות.

אלי אלאלוף: משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: בבקשה, שי.

שי סומך: שי סומך, משרד המשפטים.

שי סומך: מבחינה משפטית, ההבחנה בין המקצועות היא אפשרית.

שי סומך: בעיית השוויון היא לא בעיית שוויון חוקתית.

שי סומך: אבל מה שאפשר להציע - אם יש תקציב מסוים אפשר להפחית לכולם ואז תהיה הצעה שוויונית שתחול.

שי סומך: בוודאי עדיף שתהיה הצעה שוויונית ואז אפשר להפחית לכולם, גם לרופאים וגם לרופאי השיניים, וזו אפשרות שאפשר לשקול אותה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אלי אלאלוף: חבר'ה, זה דורש עבודה נוספת.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה גם נושא שהוא לגמרי שונה מההצעה הנוכחית.

אלי אלאלוף: אז בבקשה תעשו את זה.

אלי אלאלוף: אנחנו, יש לנו אפשרות קודם לקדם לקריאה ראשונה.

אלי אלאלוף: זה יחזור אלינו להכנה לקריאה שנייה ושלישית ונעשה את זה בתיאום מלא ביניכם.

אלי אלאלוף: בסדר?

אלי אלאלוף: כמובן, עם אישור תקציבי נדרש, חוץ מאשר אם זה מעל סכום מסוים.

אלי אלאלוף: בתוך הסכום המסוים, גם 50 חברי כנסת יכולים לקבל החלטות.

אלי אלאלוף: בבקשה.

ורה אופיר: לקראת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית, צריך לשים לב לשני דברים.

ורה אופיר: קודם כול, למה זה הוגדר מחמש שנים עד 12, אני לא יודעת.

אברהם נגוסה: עד 12, כי היום בפועל אנחנו יודעים שמי שהוגדר כעולה חדש זה 12 שנה.

ורה אופיר: זה תלוי באיזה תחום.

ורה אופיר: בתחום תעסוקה עולים בדרך כלל זה עשר שנים, לעולה יוצא אתיופיה זה 15 שנה, זאת אומרת זה לא חד-משמעי.

ורה אופיר: אין 12.

ורה אופיר: בתעסוקה זה עשר שנים – לא משנה – אבל צריך להיות היגיון מאחורי זה.

ורה אופיר: זה דבר אחד.

ורה אופיר: דבר שני, פה כתוב שעלה לישראל בהיותו בגיר וטרם עברו 12 שנים מיום עלייתו.

ורה אופיר: יש הרבה עולים שמגיעים כסטודנטים, לומדים את המקצוע הזה פה, ומעדיפים – עדיין, צריך לעשות את זה, צריך שזה יהיה מובן בחוק כי אחר כך יהיו בעיות.

אברהם נגוסה: הסטודנטים הם בגירים.

אברהם נגוסה: נכון?

ורה אופיר: הם בגירים.

ורה אופיר: הם למדו מקצוע פה בארץ – אני נתקלת בבעיות האלה – אחיות, הן למדו פה סיעוד, ועדיין מעדיפות לעשות את מבחן הרישוי בשפת אם.

אברהם נגוסה: איפה?

אברהם נגוסה: בארץ?

ורה אופיר: בארץ.

ורה אופיר: הם סיימו פה בארץ אבל עדיין מעדיפים לעשות את מבחן הרישוי באנגלית, שלא יהיו בעיות.

ורה אופיר: זה צריך לבוא לידי ביטוי.

אלי אלאלוף: אני מציע שנקרא את זה, אנחנו נמצא נוסח.

שימרית גיטלין שקד: את מדברת על שפת הבחינה, זה לא קשור עכשיו לחוק הזה.

שימרית גיטלין שקד: החוק הזה מדבר רק על הפטור מאגרות.

ורה אופיר: לא משנה.

ורה אופיר: אוקיי, בסדר.

אלי אלאלוף: כשנגיע לקריאה השנייה והשלישית היא ממליצה, ובצדק.

ורה אופיר: לא משנה באיזו שפה.

קריאות: - - -

אברהם נגוסה: אחרי קריאה ראשונה את יכולה להביא את ההצעה שלך.

אלי אלאלוף: אני מבקש, נתחיל בקריאה ותכינו את עצמכם לקריאה שנייה ושלישית.

יונתן רובינשטיין: ביקשת מספרים.

יונתן רובינשטיין: רציתי לתת לך במשפט אחד מספרים שלנו מבחינת רופאים, וזה באמת בשיתוף פעולה מלא עם משרד הבריאות, ממרס.

אלי אלאלוף: תעביר לנו, אבל בלי לפגוע בבריאותכם, חס ושלום, המספרים צריכים לבוא מהמשרד הרלוונטי.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך.

שימרית גיטלין שקד: "הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון - פטור מאגרה לעולה חדש), התשע"ח-2018 אני אקריא מה קובע סעיף (א) ואז אני אקריא את הסעיף שמוצע להוסיף לו.

שימרית גיטלין שקד: סעיף (א) היום אומר שהשר מוסמך לקבוע הוראות בדבר אגרות בעד בקשה לקבלת תעודה במקצוע בריאות, בעד בחינות שקבע המנהל ובעד תוכניות הכשרה והשתלמויות מקצועיות.

שימרית גיטלין שקד: מוצע להוסיף סעיף (א1) שיקבע: בהתחלה, בהצעת החוק הטרומית היה כתוב "כהגדרתו בחוק שירות המדינה (מינויים)".

שימרית גיטלין שקד: כפי שאתם רואים, הבאתי את זה כאן.

שימרית גיטלין שקד: ההגדרה הקיימת בחוק שירות המדינה (מינויים) היא: " "עולה חדש" – מי שעלה לישראל בהיותו בגיר וטרם עברו 12 שנים מיום עלייתו", כלומר רק מי שעלה לישראל אחרי גיל 18 ייחשב כעולה חדש.

שימרית גיטלין שקד: אני לא יודעת מה הסיבה שזה נקבע כך בחוק שירות המדינה (מינויים), אבל אנחנו הצענו בעצם לקחת הגדרה מחוק הבטחת הכנסה, שלא מגבילה את זה דווקא למי שעלה בגיר אלא כל מי שעלה לישראל.

אלי אלאלוף: למה אחרי 12 שנה יש לו פטור מהבחינה, אבל אם הוא עלה לפני כן ובאמת הוא מעדיף לעשות בחינה בשפה המקורית שלו, הוא כבר לא כלול בזה?

אברהם נגוסה: יהיה כלול.

שימרית גיטלין שקד: זה לא יהיה קשור.

אברהם נגוסה: 12 מדבר על ותק.

אלי אלאלוף: אוקיי.

שימרית גיטלין שקד: הגדרת "עולה חדש" בחוק הבטחת הכנסה היא: מי שטרם מלאו חמש שנים מיום שהתקיים בו אחד מאלה: נכנס לראשונה לישראל באשרת עולה לפי חוק השבות; ניתנה לו תעודת עולה לפי חוק השבות; ניתנה לו תעודה של אזרח עולה מהמשרד לקליטת העלייה והוא זכאי לסל קליטה מהמשרד לקליטת עלייה ונכנס לישראל לראשונה באשרה א/5 לפי תקנות הכניסה לישראל, התשל"ט-1974.

שימרית גיטלין שקד: כפי שהקראתי, הגדרת עולה חדש היא מי שטרם מלאו חמש שנים.

ורה אופיר: תעבירו ליועצת המשפטית שלנו.

שימרית גיטלין שקד: לבקשת נציגי חבר הכנסת, התייעצנו איתם, הם ביקשו להרחיב את זה לא לחמש שנים אלא ל-12 שנים.

אברהם נגוסה: נכון.

אלי אלאלוף: כי זה צריך להתבסס על הנהלים שיש במשרד הקליטה.

ורה אופיר: אז אני מציעה לכן להעביר את זה ליועצת המשפטית שלנו כי אלה הרבה נהלים שלאו דווקא קשורים לאגף תעסוקה.

שימרית גיטלין שקד: הייתי בקשר עם נציגת היועצת המשפטית שלכם וגם ביקשתי שנציג מטעם הלשכה המשפטית של משרד הקליטה ישתתף בדיון.

ורה אופיר: אני יודעת.

ורה אופיר: היא דיברה איתי, היא הכינה אותי גם לנושא הזה, ופשוט הודיעו לה ממש - -

אלי אלאלוף: יש לה הרבה עבודה, היא לא יכלה לבוא.

ורה אופיר: - - בהתראה קצרה מאוד.

אלי אלאלוף: באמת, תפסיקו כבר.

אלי אלאלוף: תכבדו את הכנסת.

אלי אלאלוף: זה לא מקום כלשהו.

אלי אלאלוף: זה שאנחנו מתנהגים בעממיות זה רק כבוד לנו.

אלי אלאלוף: אני לא מבין את ההתנהגות הזאת של הפקידים.

אלי אלאלוף: זה הזלזול שיש בעלייה - אתם תשימו לב - ועוד עובדי משרד הקליטה.

שימרית גיטלין שקד: בעצם הנוסח שהקראתי זה הנוסח שאנחנו נאשר לקריאה הראשונה.

שימרית גיטלין שקד: שוב, כפי שאמרתי, אנחנו מדברים רק על שמונה מקצועות בריאות שמנויים בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, זו הייתה החלטת הוועדה.

שימרית גיטלין שקד: אני אציין בדברי ההסבר שלקראת הקריאה השנייה והשלישית הוועדה תבחן הרחבה למקצועות רפואה ובריאות נוספים.

אלי אלאלוף: בתיאום עם המשרדים הרלוונטיים.

שימרית גיטלין שקד: אוקיי.

שימרית גיטלין שקד: אני מזכירה רק שיש מקצועות בריאות נוספים שהם לא רפואה ורפואת שיניים, לדוגמה פסיכולוגים.

חגי זילברמן: רוקחות.

שימרית גיטלין שקד: רוקחות, אחיות אולי.

אביטל אגמון ברקוביץ: יש הרבה מקצועות.

אלי אלאלוף: מה שאתם חושבים לנכון.

אלי אלאלוף: זה ממש עצה מקצועית שלכם.

שימרית גיטלין שקד: אדוני, לפי הוראות התקנון אנחנו מזמינים את נציג האוצר וגם הוועדה ביקשה ממנו מראש להביא הערכת עלות תקציבית כי הוועדה צריכה לקבוע האם הצעת החוק היא הצעת חוק תקציבית או לא.

שימרית גיטלין שקד: זו בעצם סמכות שלכם, חברי הוועדה.

שימרית גיטלין שקד: כפי שאתם מבינים, נציג האוצר לא הגיע לדיון למרות בקשת מנהלת הוועדה.

שימרית גיטלין שקד: כרגע יש בפנינו שני מיילים, הוועדה צריכה להסתמך – אני לא יודעת, זה לא כל כך מקובל.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: מסתמכת על העיקרון שהיות ונציג האוצר לא נמצא, החוק הזה מותנה באישור של האוצר בעניין הזה.

שימרית גיטלין שקד: אדוני, אין דבר כזה מותנה באישור של האוצר.

אלי אלאלוף: לא רוצה להתבסס על מייל שהגיע בדקה ה-90 ומנוסח לא מתאים.

שימרית גיטלין שקד: אבל אדוני, כדי לאשר הצעת חוק לקריאה ראשונה אני צריכה לקבוע בהצעה הזו אם היא הצעת חוק תקציבית או לא הצעת חוק תקציבית.

אלי אלאלוף: אני קובע כחבר כנסת שהיא לא תקציבית.

שימרית גיטלין שקד: אוקיי.

שימרית גיטלין שקד: אז אני רק אציין שקיבלנו מייל מאורן גבע, רכז בריאות באגף תקציבים, מוסר כי אין עלות תקציבית להצעת החוק.

שימרית גיטלין שקד: אחר כך הוא פירט שלהצעה עלות של 1-2 מיליון שקלים לתקציב המדינה.

שימרית גיטלין שקד: משרד הבריאות צפוי להפסיד הכנסות בגובה 7 אבל הוא צפוי לחסוך 5 ואין דרך להבטיח כי משרד הקליטה - - -

אלי אלאלוף: אז בואו נסתפק במשפט הראשון.

שימרית גיטלין שקד: אוקיי.

שימרית גיטלין שקד: אז הוועדה קובעת שמדובר בהצעה לא תקציבית?

אלי אלאלוף: נכון.

שימרית גיטלין שקד: אז הוועדה, אדוני, קובעת שמדובר בהצעת חוק לא תקציבית?

אלי אלאלוף: כן.

שימרית גיטלין שקד: אז יכולים להצביע עליה.

אלי אלאלוף: תודה על העזרה ותמשיכו לעשות עבודה, ותמשיכו בזכות העבודה שלכם לעודד עלייה כי זה במהות הקיום שלנו.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – 2

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.