ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 891, 2018-12-18 11:21

איתן כבל: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, הרשמת, הדובר, ערוץ הכנסת, שלום לכולם חבריי חברי הכנסת ואורחים נכבדים.

איתן כבל: הנושא שמונח כאן לפתחנו, ולא בפעם הראשונה, הוא הקמת אזורי תעשייה משותפים בנגב.

איתן כבל: מי נמצא כאן שיכול לייצג?

מירב בטט: אני.

מירב בטט: מירב בטט, מינהל אזורי תעשייה במשרד הכלכלה.

איתן כבל: בטט?

איתן כבל: יש קשר לכפיר בטט?

מירב בטט: אחי הקטן.

איתן כבל: סיימנו ישיבה עם כפיר בטט וממשיכים אתך.

איתן כבל: תותח.

איתן כבל: אני אומר שני משפטים ממש בקצרה.

איתן כבל: הנושא הזה חוזר כמו קאטו הזקן.

איתן כבל: כל פעם אנחנו מעלים את העניין הזה והאמת, מילים יש למכביר אבל בפועל אנחנו לא מרגישים שום דבר שבא לכדי מימוש.

איתן כבל: גברתי תציג בפנינו מה קורה בימים אלה, מה התוכניות, תיחום זמן ואחר כך נאפשר לחברי הכנסת אבל אנא מכם, ממש בקצרה.

מירב בטט: תודה.

מירב בטט: משרד הכלכלה תומך בהקמת אזורי תעשייה מרחביים, אזורי תעשייה שבעצם משותפים.

איתן כבל: כולנו תומכים בזה.

מירב בטט: בנגב היום – בכלל בדרום ובנגב בפרט – יש לנו היצע מאוד רחב של שטחים לתעשייה בכל מיני מצבים שונים.

מירב בטט: זה אומר שיש שטחים שהם כבר זמינים לשיווק, כלומר, מחכים לשיווק כאשר יזמים י וכלו לבוא, להציע ולקבל את הקרקע.

איתן כבל: רגע.

איתן כבל: אני רוצה לקבל את נציג האוצר שתכף יאמר לנו מה קורה.

חיים ילין: אני שמעתי את התשובה שלו והוא שמע את מה שאמרתי.

מירב בטט: כאשר אנחנו מסתכלים על הדרום, אנחנו רואים שיש לנו היצע מאוד רחב, הן של אזורי תעשייה והן של שטחי תעשייה.

מירב בטט: שטחי תעשייה מתחלקים לכמה רמות.

מירב בטט: יש שטחי תעשייה שהם כבר מפותחים ואפשר לשווק אותם ויש שטחי תעשייה שבעצם יש להם תב"ע מאושרת, כלומר, שיש תוכנית בתוקף ואפשר להתחיל לפתח אותם, ויש הרבה אזורים שהם בהליכי תכנון.

מירב בטט: יש לי כאן איזושהי מפה לגבי הפריסה הגיאוגרפית של אזורי התעשייה.

מירב בטט: אנחנו רואים שיש גם כניסה מאוד רחבה.

מירב בטט: יש את אזור התעשייה נועם שהוקם בהחלטת ממשלה לפני כעשור.

איתן כבל: איפה זה?

חיים ילין: נועם, זה לא נוגע לאוכלוסייה הבדואית.

מירב בטט: לא.

מירב בטט: זה לא נוגע לאוכלוסייה הבדואית.

חיים ילין: לכי יותר דרומה.

מירב בטט: אזור תעשייה שכן על הפרק והוא כן רלוונטי לאוכלוסייה הבדואית, אזור התעשייה בשוקת.

מירב בטט: צומת שוקת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי השותפים שם?

מירב בטט: השותפים בצומת שוקת הם לקיה, חורה, מיתר ואל קאסום.

מירב בטט: אני יודעת שהיה דיון בוועדת גבולות עם להכניס או לא להכניס.

מירב בטט: אנחנו כן הצלחנו להכניס גם את אל קאסום לתוך אזור התעשייה שוקת.

מירב בטט: זה אזור תעשייה מרחבי.

מירב בטט: התב"ע בהפקדה.

מירב בטט: כלומר, היא צריכה להיות מאושרת בזמן הקרוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה השטח?

מירב בטט: כל אזור התעשייה הוא אזור תעשייה שמכיל מגוון רחב של שימושים משימוש הציבור, שטחים פתוחים, תעשייה.

חיים ילין: אתה רוצה לדעת כמה דונם?

חיים ילין: התב"ע הגדולה היא 3,000 דונם.

רחל קטושבסקי: אני אעדכן.

רחל קטושבסקי: התב"ע, אדמה מתארית שמאושרת לכל ארבעת הרבעים.

רחל קטושבסקי: כרגע שתי תוכניות לשניים מתוך ארבעת הרבעים.

רחל קטושבסקי: הן עוד לא בהפקדה בפועל אלא הן בדיונים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה השטח שלהן?

חיים ילין: בזמנו היה 3,000 דונם.

מירב בטט: הרביע המזרחי הוא ברוטו 1,700 דונם, מתוכו יש 400 דונם נטו לתעשייה.

מירב בטט: התב"ע טרם אושרה.

רחל קטושבסקי: גם טרם הופקדה.

מירב בטט: טרם הופקדה.

מירב בטט: תכנית מתארית בתוקף.

מירב בטט: אנחנו במשרד כבר מכינים את המכרז לעבודות הפיתוח שם.

מירב בטט: כלומר, ברגע שהתב"ע תאושר, יש לנו איזשהו תקציב להתחלה.

מירב בטט: זה אזור תעשייה מרחבי משותף עם שתי רשויות בדואיות ואולי שלישית.

רחל קטושבסקי: צריך לומר שיש כאן חסם.

רחל קטושבסקי: נושא של איחוד וחלוקה של כל השטח.

רחל קטושבסקי: יש בהחלט חסם מסוים שמעכב.

רחל קטושבסקי: הוא לא מונע אלא מעכב.

איתן כבל: והוא?

רחל קטושבסקי: נושא של איחוד וחלוקה של השטח.

רחל קטושבסקי: זה תהליך שהוא לא קצר.

רחל קטושבסקי: בכל מקרה, צריך לדעת שהוא קיים.

איתן כבל: אומרת גברתי בעדינות שהוא לא קצר.

איתן כבל: גברתי משתמשת במילים מאוד מעודנות.

איתן כבל: במקומות מסודרים התוכנית של איחוד וחלוקה היא יום לימודים ארוך, קל וחומר במקומות שיש קרבות רחוב.

רחל קטושבסקי: ברגע שהתכנון הסטטוטורי מוסדר, איחוד וחלוקה הוא יותר פשוט.

רחל קטושבסקי: כך שאני כן רוצה להיות אופטימית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התוכנית הוגדרה כאיחוד וחלוקה ללא הסכמת הבעלים?

רחל קטושבסקי: לא.

רחל קטושבסקי: התוכנית אושרה ללא איחוד וחלוקה כדי להקל על התהליך של האישור הסטטוטורי של התוכנית ויצטרכו לעשות תוכנית איחוד וחלוקה.

רחל קטושבסקי: בכוונה זה הופרד כדי להקל על התהליך כי לעשות איחוד וחלוקה בסיטואציה הראשונית היה מאוד מאוד מורכב.

רחל קטושבסקי: כרגע על הפרק יש שתי תוכניות, כמו שאמרה מירב, והכול ביחד צריך להיעשות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם הוקמה מינהלת?

מירב בטט: בדרך כלל לא נוטים להקים מינהלת עד שיש תב"ע מאושרת.

מירב בטט: אזור תעשייה נוסף משותף, אזור התעשייה עידן הנגב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למרות שאני מכיר ממקומות אחרים, אני הייתי ראש עיריית טייבה וניסינו להקים אזור תעשייה משותף עם לב השרון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשהייתי שם, התחלנו את המינהלת, אפילו לפני שדנו כי היו אלה שתי ועדות מקומיות כי שטח השיפוט שייך לשתי המועצות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התחלנו את המינהלת וכמעט הגענו לסוף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה שגנזו את התוכניות אחרי שיצאתי, זה משהו אחר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל המינהלת, אני חושב שצריכים להתחיל לפני שמאשרים את תוכנית התב"ע.

מירב בטט: אפשר להתחיל להקים מינהלת לפני.

מירב בטט: אנחנו בדרך כלל לא נוטים לתקצב לפני שיש תב"ע כי אז יש לנו תקציב לזמן מוגבל ואז השנים האלה נספרות.

מירב בטט: אבל זה לא אומר שלא ניתן להקים מינהלת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לדון עם הרשויות בהסכם, בנוסח של המינהלת, בתנאי המינהלת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: צריכים להתחיל לדון בין הרשויות לגבי התנאים, החלקים, מה כל אחד יקבל.

מירב בטט: כמה כל אחד יקבל, לא אנחנו קובעים אלא אלה דברים שנקבעים על ידי משרד הפנים אבל אלה דברים שלמיטב הבנתי בשוקת כבר נקבעו, מה האחוז שכל רשות מקבלת.

מירב בטט: אזור תעשייה משותף הוא אזור תעשייה עידן הנגב, אזור תעשייה שהוא משותף.

קריאה: איפה זה?

איתן כבל: ברהט.

מירב בטט: בעידן הנגב יש שני חלקים.

מירב בטט: יש את החלק שקיים.

מירב בטט: כולכם מכירים את מפעל סודה סטרים, אזור תעשייה שמשותף ללהבים, לבני שמעון ולרהט.

מירב בטט: יש חלק נוסף שהוא עוד כ-1,000 דונם נטו שהוא נקרא האונה הדרומית והוא כרגע עדיין בהליך תכנון.

מירב בטט: כלומר, יש אזור תעשייה קיים שהוא כמעט כולו משווק ולכן מתוכננת הרחבה.

מירב בטט: שוב, יש תוכנית מתארית גדולה שהגדירה מראש ועכשיו מתכננים את השלב השני של עידן הנגב.

רחל קטושבסקי: וזה לקראת אישור.

רחל קטושבסקי: זה מאוד מתקדם וזה לקראת אישור.

יצחק וקנין: מה זה לקראת אישור?

יצחק וקנין: חודש?

יצחק וקנין: חודשיים?

יצחק וקנין: חצי שנה?

יצחק וקנין: שנה?

יצחק וקנין: עשר שנים?

חיים ילין: ב-2019.

יצחק וקנין: תתחמו את זה.

רחל קטושבסקי: כן, ב-2019.

יצחק וקנין: אשרי המאמין.

רחל קטושבסקי: לא.

רחל קטושבסקי: זה סביר.

חיים ילין: זה יהיה.

רחל קטושבסקי: זה יהיה.

רחל קטושבסקי: זה בהחלט סביר.

רחל קטושבסקי: אני מקווה שאפילו במחצית הראשונה של 2019.

רחל קטושבסקי: זה סביר ביותר.

מירב בטט: מעבר לכך, מעבר לאזורי תעשייה מרחביים שמתחלקים על פני כמה רשויות, יש גם אזורי תעשייה מקומיים או צמודי דופן של יישובים בדואים.

מירב בטט: יש אזורים כאלה, גם אנחנו במינהל אזורי תעשייה מתכננים ומפתחים, גם רשות הבדואים וגם רמ"י.

מירב בטט: לדוגמה, ברהט יש אזור תעשייה קיים ויש אזור תעשייה חדש, צפוני.

מירב בטט: באזור התעשייה שם יש תב"ע מאושרת.

מירב בטט: שם לדוגמה יש תביעות בעלות ולכן כרגע אי אפשר להתחיל לפתח.

מירב בטט: אני יכולה לתת דוגמאות כמעט לכל ישוב בדואי שם יש או תב"ע מאושרת, כלומר, אפשר היה לצאת בשיווקים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו כאן כדי לדעת לא ידע כללי שאומר שיש יישובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אמרת רהט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איזה עוד יישובים?

מירב בטט: אני אומרת.

מירב בטט: רהט.

מירב בטט: באבו קורינת יש תב"ע מאושרת, שטח זמין לפיתוח של 100 דונם.

מירב בטט: יש שם תביעות בעלות ולכן אי אפשר לצאת בשיווקים לקרקע.

מירב בטט: בשגב שלום יש 120 דונם שהם זמינים לפיתוח.

מירב בטט: שם אני לא בטוחה אם יש תביעות בעלות.

מירב בטט: גם בכסייפא יש תב"ע בהליכי תכנון.

מירב בטט: גם שם יש תביעות בעלות.

מירב בטט: בתל שבע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה השטח בכסייפא?

מירב בטט: 120 דונם נטו בהליכי תכנון.

רחל קטושבסקי: צריך להבין ששטח בתביעות בעלות הוא לא שטח לפיתוח בפועל.

רחל קטושבסקי: אפשר לסמן את זה איך שרוצים אבל זה לא שטח לפיתוח בפועל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה יישאר על הנייר ולא נדע כמה זמן.

רחל קטושבסקי: עד שיפתרו את נושא הבעלות.

יצחק וקנין: השאלה אם יש רצון לפתור.

יצחק וקנין: אני יודע שהיכן שיש רצון של המדינה, היא הולכת קדימה.

יצחק וקנין: היכן שאין רצון, זה מתמסמס.

מירב בטט: לגבי רהט, אנחנו כבר שמנו תקציב כדי להתחיל לפתח שם את אזור התעשייה הצפוני החדש.

מירב בטט: יש שם 220 דונם נטו.

מירב בטט: אנחנו בקשר מתמיד עם הרשות שם.

מירב בטט: יש שם גם מינהלת.

מירב בטט: זה היה אמור להיות מוסדר ברשות מקרקעי ישראל ואז פתאום צצות תביעות הבעלות.

מירב בטט: תביעות הבעלות זה לא דבר שיודעים מראש.

רחל קטושבסקי: לא.

רחל קטושבסקי: יודעים.

יצחק וקנין: מה פתאום לא יודעים?

רחל קטושבסקי: אני מאמינה שברהט נקודתית לא ידעו.

מחמוד דבור: לגבי רהט, היה ידוע על תביעות בעלות.

מחמוד דבור: הרשות עשתה הסדר עם התובעים ואישרה אותו.

מחמוד דבור: ועדת רמ"י אישרה אותו.

מחמוד דבור: פשוט מאוד היועץ המשפטי לממשלה תוקע את זה.

מחמוד דבור: יש שם עורך דין שלא מסכים לאשר את ההסדר אבל התופעה הייתה ידועה וכולם טיפלו בה.

מחמוד דבור: אני מנכ"ל החברה הכלכלית ברהט ואני גם אמון על אזורי התעשייה ברהט.

מחמוד דבור: אנחנו ברהט סיימנו עכשיו תוכנית מתאר רהט 2040 בתוכה אנחנו רוצים בשנת 2040 להיות עצמאיים כלכלית.

מחמוד דבור: זאת אומרת, לא להיות נתמכים על ידי הממשלה.

מחמוד דבור: לכן קבענו שיהיו לנו שני מיליון מטרים מרובעים של תעשייה ומסחר, כדי שהארנונה תספיק לעירייה לתת שירותים נאותים לתושבים.

מחמוד דבור: בין היתר אנחנו בונים על אזור תעשייה צפוני שמירב הזכירה.

מחמוד דבור: באמת רשות הבדואים לשם שינוי התאמצה ועשתה הסכם.

מחמוד דבור: הנהלת רמ"י אישרה אותו.

מחמוד דבור: כשהוא הגיע למועצת רמ"י, מועצת המינהל הארצית, משרד היועץ המשפטי תקע אותו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: באיזה טענות?

מחמוד דבור: אין לי מושג.

עבד אל חכים חאג' יחיא: משרד הכלכלה, אתם יכולים לתת לנו תשובה?

מחמוד דבור: אני חושב שצריכה להיות קריאה.

רחל קטושבסקי: אני רוצה לומר שבאופן עקרוני – אני לא יודעת את הסיפור הספציפי ברהט, התגלו או לא התגלו תביעות הבעלות תוך כדי – ברוב רובם של המקרים אנחנו יודעים מראש גם בעת התכנון שזה בתביעות בעלות.

רחל קטושבסקי: אנחנו יודעים את המורכבות ובאמת זה לא בכלים שלנו לפתור את זה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: חיים, בבקשה.

איתן כבל: יש לי בקשה.

איתן כבל: יש לי 20 דקות לסיום הישיבה.

חיים ילין: תודה.

חיים ילין: אני רוצה לברך על הדיון.

חיים ילין: אני חייב לומר שבאמת מנסים לפתח את אזורי התעשייה.

חיים ילין: אני מכיר ויודע מה קורה בנגב.

חיים ילין: אני חושב שהממשלה הייתה יכולה לעשות יותר בקטע הבירוקרטי של התכנון - בסוף הכול נתקע בתכנון – וגם בבעלות.

חיים ילין: כנציג המועצות האזוריות שהיה בוועדה המחוזית במשך כארבע שנים, לא פעם עמדתי על קידום של האוכלוסייה הבדואית ומי שתקע את התכנון אלה בדיוק התביעות על הבעלות.

חיים ילין: אם היו אומרים לי, בסדר, כל החיים שלו שם, לא, חבר'ה, תקשיבו, הכביש לערד נתקע ארבע פעמים על מטר מרובע.

חיים ילין: לא על דונם אלא על מטר מרובע, איזה פסיק קטן שמישהו רצה לחגוג עליו.

חיים ילין: אפשר לנהל משא ומתן ואפשר לתקוע פרויקטים אבל זה בדיוק מה שקורה.

חיים ילין: אין מנוס מלהסדיר את כל נושא הקרקעות מול האוכלוסייה הבדואית אם אנחנו רוצים לקדם.

חיים ילין: יש אינטרסים שאני חולק עליהם מול ממשלת ישראל.

חיים ילין: הייתה אפשרות לעשות את זה.

חיים ילין: בני בגין הביא את נושא ההסדרה והממשלה בעצמה – זו ששלחה אותו – בעצם הפילה אותו.

חיים ילין: אני אומר את זה ברקע כי כל פעם אנחנו ניתקע מחדש על תביעות בעלות כאשר אנחנו רוצים לקדם את האוכלוסייה.

חיים ילין: האינטרס לקדם את האוכלוסייה לא צריך לבוא מכם אלא זה קודם כל צריך להיות דבר אסטרטגי של מדינת ישראל, ואני אסביר למה.

חיים ילין: אין למדינת ישראל שום מקום אחר להתפתח זולת הנגב.

חיים ילין: היכן תשימו עוד חמישה מיליון אזרחי מדינת ישראל?

חיים ילין: בגליל?

חיים ילין: איפה?

חיים ילין: בצפון?

חיים ילין: איפה?

חיים ילין: רק בנגב.

חיים ילין: אין דרך אחרת.

יצחק וקנין: במנהרות של החיזבאללה.

חיים ילין: אל תקנא בנו.

חיים ילין: גם לנו יש את המנהרות שלנו.

יצחק וקנין: אני יודע מה יש בדרום.

חיים ילין: אני אומר שאין דרך אחרת מאשר להתחיל לתכנן ערים שיאכלסו שם בכל עיר מיליון אזרחים ואין מנוס מכך שבסופו של דבר האוכלוסייה הבדואית תהיה שם יחד אתנו.

חיים ילין: אבל אתה לא יכול להשאיר אוכלוסייה במצב סוציו אקונומי אחד ושתיים באוכלוסייה יהודית במצב סוציו אקונומי חמש ומעלה.

חיים ילין: זה לא עובד וזה לעולם לא יעבוד.

חיים ילין: זה לא שייך עכשיו לימין ולשמאל אלא זה שייך לדבר אחד מאוד פשוט: אנחנו רוצים את מדינת ישראל כמדינה ציונית שתתרחב.

חיים ילין: אין מה לעשות, המקום היחיד להתרחב בו, זה הנגב.

חיים ילין: לכן אזור התעשייה הם מנוף כלכלי בלתי רגיל להורדת האוכלוסייה לשם.

חיים ילין: כל מה שעשינו עם צה"ל, הורדת הבסיסים לשם, גם זה עסק בלתי רגיל.

חיים ילין: צר לי לפעמים, אני אומר את זה בשיא הרצינות, שאנחנו רוצים רכבת שתביא אותם מתל אביב ל-8200 במקום שהם יחיו בנגב והם יהיו חלק מ-8200 וחלק מהאזרחים בנגב אבל עד שלא ייתנו את החינוך כמו בתל אביב ואת התרבות כמו בתל אביב, הם לא יבואו.

חיים ילין: זה מה שהממשלה צריכה לעשות.

חיים ילין: אזורי תעשייה, זה לא תלוש מהאסטרטגיה שאין אותה בממשלת ישראל.

חיים ילין: אזורי התעשייה הם חלק מזה.

חיים ילין: אני משלים את מה שאמרתי גם בוועדת הכספים.

חיים ילין: אם אנחנו רוצים לקדם את האוכלוסייה הבדואית, אני מאוד בעד מכללות ובתי ספר טכנולוגיים.

חיים ילין: אני לא אוהב את הדיון הזה שרק מזרחים הולכים לשם, רק אוכלוסיות חלשות הולכות לשם, אני כבוגר בית ספר טכנולוגי אומר לכם שלא קרה לי שום דבר.

חיים ילין: למה אני אומר את זה?

חיים ילין: כי המודל המנצח הוא המודל שיש בשער הנגב.

חיים ילין: בשער הנגב יש מכללה ולמכללה יש גמישות לתת מקצועות לתעשייה עצמה, מה שאין לשום אוניברסיטה.

חיים ילין: לכן, ליד אזורי התעשייה האלה חייבים להקים את המכללה ובתי ספר טכנולוגיים כדי שהצעירים הבדואים ילכו ללמוד שם והם יהוו תשתית טכנולוגית במדינת ישראל בתעשייה העתידית.

חיים ילין: אם הם לא יהיו חלק מזה, אנחנו נמשיך כאן בדיונים גם בכנסת ה-35, מה שאומר עוד 14 כנסות.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: שמואל דוד, בבקשה.

שמואל דוד: אני אומר מאוד בקצרה.

שמואל דוד: אנחנו נמצאים במצב שאומרים לנו שיש מספרים גדולים מאוד של מגרשים ודונמים לאזורי תעשייה אבל כאשר בודקים את העובדות, מה קרה בתוכנית החומש של הבדואים מ-2012 עד 2016 ואילך, מגלים תמונה אחרת לגמרי.

עליזה לביא: לא קרה כלום.

שמואל דוד: אזור התעשייה ברהט הוא הצלחה גדולה, עידן הנגב.

שמואל דוד: כל השאר מקרטע.

שמואל דוד: בשגב שלום היו אמורים לייצר 70 דונם אבל זה לא קורה.

יצחק וקנין: אני מבין שאתה חיברת את הדוח הזה.

שמואל דוד: אני קשור לדוח הזה.

שמואל דוד: כן.

שמואל דוד: אבו קרינאת, אזור תעשייה שלם, פיתחו 80 דונם ואחר כך מפתחים עוד 80 דונם – בפועל אין שם שום דבר שקורה.

שמואל דוד: ערערה – 25 דונם.

שמואל דוד: עשו מעט מאוד.

יצחק וקנין: מפתחים את השטחים.

שמואל דוד: אחרון אחרון חביב, ..., ישוב של 7,500 אנשים בדרך למצפה רמון, האנשים מחכים משנת 2003 והיום אנחנו בסוף 2018.

שמואל דוד: 15 שנים מחכים לתכנון היישוב ותכנון היישוב תקוע ואין אזור תעשייה.

שמואל דוד: בינתיים העבירו את התכנון למקומות אחרים, לאום בתין, לעסייב, אבל אזורי תעשייה עם מקומות לתעשייה – אין.

שמואל דוד: העבירו את הסמכות פעם נוספת לרשות להתיישבות הבדואים כדי שתקים אזורי תעסוקה.

שמואל דוד: אומרת המדינה שאין כיום אזורים פנויים.

שמואל דוד: יזם שרוצה לבוא ולהשקיע ליד יישובו, ולהעסיק נשים ערביות בנגב ולתת מענים מהותיים, אין מקום.

שמואל דוד: אנחנו מבקשים קודם כל לחקור את תהליך קבלת ההחלטות.

שמואל דוד: מ-2012 – היום אנחנו בסוף 2018 – הגיע הזמן לשאול את השאלה מה קרה כאן, למה אזורי תעשייה מתבטלים, למה אזורי תעשייה מבוטחים בסכומים עצומים של כסף ואחר כך מגלים שיש עליהם תביעות בעלות?

שמואל דוד: המדינה לא יכולה לברר את זה או שהיא יכלה לברר את זה מזמן, אם רצתה?

שמואל דוד: ההשקעות האלה בעלות תועלת?

יצחק וקנין: השאלות ברורות.

יצחק וקנין: הכיוון ברור.

יצחק וקנין: חבר הכנסת חאג' יחיא.

יצחק וקנין: אני מודיע שבשעה 12:00 מסתיים הדיון כי עומד להתקיים דיון באולם נגב על הצעת החוק והוא יהיה משודר.

יצחק וקנין: לכן נהיה חייבים לסיים לפני 12:00.

קריאה: אני מבקש לתת את רשות הדיבור לראש המועצה תל שבע או לסגנו.

יצחק וקנין: אם יישאר זמן, אני אאפשר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב ראש, אני מבקש שהמדינה לא תדרוש – ואנחנו צריכים לדעת שאסור לדרוש מאנשים לוותר על הבעלות כדי לבוא ולתכנן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כאשר מתכננים, צריכים לקחת את זה בחשבון ולתת לזה את המענה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנשים לא יוותרו על שלהם בקרקע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אני מדבר על אזורי תעשייה משותפים, אנחנו צריכים לדעת לבחור את המיקום כך שיהיה קרוב לכולם ואנשים יוכלו לעבוד קרוב לבית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: צריכה להיות חלוקת מגרשים שווה שכל מי שירצה להקים עסק, במיוחד הבדואים, הם לא צריכים להיות רק העובדים אלא הם צריכים גם להקים את העסקים שלהם ויוכלו להתפתח אישית וגם לגרום ליישובים שלהם להתפתח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המינהלת חייבת לקום כי למינהלת צריכה להיות אפשרות לקבל גם את ההיטלים ואת האגרות של הקמת הבנייה עצמה ולא רק חלוקת הארנונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אני מקים את אזור התעשייה באזור שיפוט שאינו של היישובים הבדואים שנמצאים שם כי אנחנו יודעים שהמדינה מגבילה את תחומי השיפוט ואת כל אזורי התעשייה המשותפים שהם מחוץ לתחום השיפוט שלהם, ואז הם לא יקבלו גם את האגרות על ההקמה ועל הבנייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מינהלת תוכל לדאוג שהם יקבלו את החלק שלהם, את החלק היחסי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: צריכים להיות גם אזורי תעשייה ותעסוקה מקומיים של אותם יישובים והחלוקה צריכה להיות פרופורציונאלית למספר התושבים השותפים באזור התעשייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למשל, ברהט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא יכול להיות שאזור תעשייה, כאשר רהט היא 75 אחוזים מהתושבים של אותם יישובים שותפים והיא תקבל רק 44 אחוזים מההכנסות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן הצדק צריך להיות שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מספר התושבים הוא 75 אחוזים, הם יקבלו 75 אחוזים מההכנסות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל אזור תעשייה חדש שיוקם, צריך להיות מושתת על הצדק הזה, במיוחד כשאנחנו מבקשים ודורשים לבחור את המקומות שאפשר לפתח ולתת את המגרשים לאנשים כי אחוז הבלתי מועסקים – ואני לא אומר מובטלים כי יש הרבה אנשים שלא נכנסו למעגל העבודה ואז הם לא נרשמו כמובטלים והם בלתי מועסקים – אני רוצה שתהיה תעסוקה גם לאנשים ואז גם האנשים וגם הרשויות יוכלו לחיות בכבוד.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: מוטי.

מוטי חדד: מינהלת אזורית תעשייה, מועצה מקומית נווה מדבר.

מוטי חדד: בדיון הזה ישבנו כאן לפני שנה ובסיכום הייתה כוונה לקדם אזורי תעשייה משותפים.

מוטי חדד: ראש המועצה של נווה מדבר, איברהים אלהואשלה יחד עם ערוער יזם מהלך של אזור תעשייה משותף והסכמה לאזור תעשייה חדש משותף בצומת ערוער מתוך תובנה שאזורי תעשייה מרכזיים הרבה יותר קל לשווק ולהביא מפעלים גדולים.

מוטי חדד: אנחנו קידמנו אזור תעשייה קטן, 70 דונם, אבו קרינאת, מתוכם כ-35 דונם סופקו והיזמים מתחילים אבל זאת מלאכה זעירה.

מוטי חדד: כאשר מדברים על אזור תעשייה גדול, מדברים על מפעלים של עשרות דונמים כמו סודה סטרים וכדומה.

מוטי חדד: פנינו למשרד הכלכלה וביקשנו שיעשו תוכנית אב ראשונית כדי שנוכל להתקדם, לבחון את האילוצים, קרקעות, פוטנציאל – עדיין לא הצלחנו לקדם את זה.

מוטי חדד: אני חושב שזאת אמירה חשובה לבוא ולבחון בנגב אזורי תעשייה משותפים נוספים.

מוטי חדד: תוכנית אב, זה דבר ראשוני שעדיין לא מחייב אבל הוא נותן את הרקע לדיון ולתכנון האסטרטגי הארוך יותר כלל תב"עות, כולל חסמים, כולל מגבלות, כולל פוטנציאל.

מוטי חדד: אני חושב שזאת צריכה להיות האמירה.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

ג'מאל זחאלקה: קודם כל, הדרישה הראשונה שלנו היא ליישם את החלטות הממשלה ואת התוכניות.

ג'מאל זחאלקה: יש הרבה תוכניות שהובטחו.

ג'מאל זחאלקה: היו ישיבות של הוועדה ובחגיגיות נאמר לנו שיוקמו אזורי תעשייה והמצב ישתפר אבל בסופו של דבר היישום הוא מאוד דל.

ג'מאל זחאלקה: לא אומרים שאין אבל היישום מאוד דל.

ג'מאל זחאלקה: זה דבר ראשון שצריך לעשות.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שהממשלה תחליט והיא לא צריכה ליישם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא קונה את העניין הזה של חסמים ושל בעיות.

ג'מאל זחאלקה: אלה דברים שהיו ידועים מראש, כשאתה מתכנן, שעלולה להיות תביעת בעלות וכל מיני דברים כאלה.

ג'מאל זחאלקה: אפשר לפתור את זה.

ג'מאל זחאלקה: כאשר באים לגוף כמו מינהלת הבדואים בנגב, ואני מחזיק בדעה שיש לבטל אותה ושהיחס בין האזרחים הערביים בנגב לבין המדינה ולבין הממשלה צריך להיות יחס ישיר בלי מתווכים.

ג'מאל זחאלקה: לא זקוקים למתווכים.

ג'מאל זחאלקה: ראש מועצת תל שבע, עומר אבו רקייק, יודע לדבר עם כל שר ועם כל אחד למרות שהוא רק בן 30.

ג'מאל זחאלקה: ראש עיר חדש.

ג'מאל זחאלקה: הוא יודע לעשות את העבודה ולא צריך שמישהו ידבר בשמו.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה הפך למכשול.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה לדבר עכשיו על דברים אחרים אבל הטילו על המינהלת להקים אזורי תעשייה צמודי יישוב כדי להגביר תעסוקת נשים.

ג'מאל זחאלקה: מה היא עשתה?

ג'מאל זחאלקה: שום דבר, כי זה לא מעניין אותה.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו, מה קורה?

ג'מאל זחאלקה: אם הוא ידבר עם השר, יגיד לו שהמינהלת צריכה לעשות את זה אבל המינהלת לא מקשיבה לו ולא סופרת אותו כי יש לה דברים אחרים בראש.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שיש לבטל את המינהלת ולאפשר שהקול של הציבור הערבי בנגב יגיע לכל השרים, לכל המשרדים, בצורה ישירה ובלי מתווכים ובלי כל הבלגן הזה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו חזרנו אחורה לימים בהם הייתה מחלקה ערבית בהסתדרות, מחלקה ערבית במשרד החינוך, מחלקה ערבית במשרד התעשייה.

ג'מאל זחאלקה: עידן המחלקות הערביות דבר שהיווה מכשול גדול.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו ראינו הישג גדול כשביטלו את כל המחלקות.

ג'מאל זחאלקה: לכן יש חסם לפיתוח הכלכלי בנגב של היישובים הערביים והוא נקרא המינהלת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רשות.

ג'מאל זחאלקה: כל יום נותנים לה שם אחר.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לעשות את הקשר הזה, ואפשר לעשות אותו ואפשר לתכנן.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה להיכנס לפרטי התכנון אבל כדי לשנות את המצב היישובים הערביים בנגב, כמעט כולם, במצב סוציו אקונומי אחד.

ג'מאל זחאלקה: זה מצב קשה מאוד.

ג'מאל זחאלקה: זה העוני העמוק בישראל.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה כבוד היושב ראש רוצה צדק ורוצה חלוקה צודקת של משאבים, ההשקעה הראשונה צריכה להיות שם.

ג'מאל זחאלקה: ההשקעה הדיפרנציאלית בכל דבר, כדי להוציא את האנשים ממעגל העוני, ממעגל השוליים ואת זה אפשר לעשות.

ג'מאל זחאלקה: התעשייה היא מפתח חשוב מאוד כי הנשים הערביות רוצות לעבוד והאנשים רוצים לעבוד.

ג'מאל זחאלקה: אם בתל שבע יש אזור תעשייה קרוב ואותו אדם עובד שם, המשפחה יכולה להתקיים בכבוד אבל אם לאישה אין עבודה ולגבר קשה מאוד למצוא מקום עבודה והעבודה מקרטעת, הוא יחיה על הסיוע שהמועצה לא יכולה לתת לו.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: חבר הכנסת ג'מעה אזברגה.

ג'מעה אזברגה: תודה אדוני היושב ראש.

ג'מעה אזברגה: תודה רבה לחברי חבר הכנסת טלב אבו שיזם את היום הזה.

ג'מעה אזברגה: אני מתחבר לדברים שאמר חברי ג'מאל זחאלקה וגם שמוליק.

ג'מעה אזברגה: למען האמת, אנחנו מברכים על הנושא של אזורי התעשייה האזוריים אבל זה עדיין לא פוטר אותנו מלעשות אזורי תעשייה לכל יישוב ו יישוב.

ג'מעה אזברגה: אם אנחנו ניקח למשל את העסקים במגזר הערבי – נושא שיזמתי בו דיון גם במליאה וגם בוועדות – 520 עסקים שנפלו בשנה שעברה, כאלה שלא הצליחו להחזיק את עצמם.

ג'מעה אזברגה: המלצה מספר אחת צריכה להיות גם אזור תעשייה ליישוב עצמו.

ג'מעה אזברגה: אתה הולך לשנות דרסטית את צורת החיים של אוכלוסייה שלמה שמונה 250,000 אנשים ויש לזה תופעות לוואי.

ג'מעה אזברגה: אחת מתופעות הלוואי היא שאתה יוצר אנשים מובטלים גם ללא מקצוע.

ג'מעה אזברגה: אני ממליץ להרחיב את תוכניות המתאר ליישובי.

ג'מעה אזברגה: היום תוכנית המתאר צמודה לבית האחרון ביישוב וזה בלתי אפשרי.

ג'מעה אזברגה: אתה לא יכול גם לפתח, לא כלכלה, ואתה לא יכול לפתח אנשים שיבנו, זוגות צעירים שאין להם מקום לגור.

ג'מעה אזברגה: אני ממליץ לעשות אזורי חקלאות חדשים.

ג'מעה אזברגה: אתה לא יכול להביא אנשים שחיים כל חייהם מחקלאות – כאשר הרוב זה גידול צאן – ולומר להם שיהיו אקדמאים וילכו לעבוד.

יצחק וקנין: משפט אחרון.

ג'מעה אזברגה: משפט אחרון.

ג'מעה אזברגה: חלוקת הארנונה הלא צודקת בנגב.

ג'מעה אזברגה: אם אלה מפעלים, הארנונה לא מחולקת בצורה שווה.

יצחק וקנין: בשנים האחרונות עושים שינוי כלשהו.

ג'מעה אזברגה: עושים אבל מעט.

ג'מעה אזברגה: 7 אחוזים.

ג'מעה אזברגה: זה כלל לא היה.

ג'מעה אזברגה: נכון.

יצחק וקנין: אני חושב שזה דבר מבורך לקחת מיישובים מבוססים ולתת לאותם חלשים.

ג'מעה אזברגה: אני מדבר על אזורי תעשייה שמחלקים.

יצחק וקנין: גם באזורי תעשייה.

ג'מעה אזברגה: יש אזור שנקרא מקבל ויש אזור שמחלק.

ג'מעה אזברגה: אם למשל כסייפא וערוער לוקחים שבעה אחוזים ודימונה וערד את השאר, זה לא צודק.

ג'מעה אזברגה: אני חושב שדבר חשוב מאוד לא פחות הוא שיתוף הפעולה עם התכנון של האוכלוסייה וזה מביא אותי לנקודה עליה דיבר דוקטור ג'מאל זחאלקה, שצריך לפרק מה שנקרא את הרשות להתיישבות הבדואית.

ג'מעה אזברגה: הרשות מהווה מכשול גדול.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: חבר הכנסת מסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: אני מברך את כל האורחים.

מסעוד גנאים: אני מברך את חברנו טלב אבו עראר על קיום הדיון החשוב הזה.

עומר אבו רקייק: סליחה, זה דיון שמאפשר לחברי הכנסת לנאום כאן או לשמוע אותנו?

יצחק וקנין: כשאני אסכם את הדיון, אתה תשמע בדיוק מה אני מתכוון.

עומר אבו רקייק: אנחנו באנו עם שק של בעיות.

עומר אבו רקייק: חברי הכנסת נואמים כאן כל השנה.

יצחק וקנין: אני רוצה לסכם את הדיון.

יצחק וקנין: הדיון הזה הוא מאוד בעייתי ומאוד בוער מכיוון שיש כאן דברים שנאמרים וגם הדוח שנכתב לעל אזורי תעשייה שלמים שנבנים, מפותחים ולצערי הרב שם דבר לא נעשה בגלל שאחר כך מגלים שזה שטח שהוא בבעלות של פלוני אלמוני.

יצחק וקנין: אני חושב שחכמי חלם לא עבדו כך.

יצחק וקנין: אני רוצה להציע לטובת הדיון הזה, כיוון שבאמת יש כאן דברים מאוד חשובים שצריך לטפל בהם.

יצחק וקנין: בשם יושב ראש הוועדה אני אומר שאנחנו נקיים דיון נוסף מקיף, לא של רבע שעה וחצי שעה - כיוון שנכנסנו כאן לאיזה סד של דיונים היום – בכל הנושא של הנגב ויוקר המחיה.

יצחק וקנין: אני אבקש מיושב ראש הוועדה להקצות לדיון הזה לפחות שעתיים-שעתיים וחצי על מנת שילבנו את הדברים, ייכנסו לעומק הדברים, כדי שנגיע לתוצאות אחרות.

יצחק וקנין: מה שנשמע כאן, זה דבר מאוד בעייתי ובדקה או בדקה וחצי שאני אתן רשות דיבור, זה לא ייפתר.

יצחק וקנין: אני נועל את הדיון.

יצחק וקנין: תודה רבה.