ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 292, 2018-12-25 14:30

אבי דיכטר: שלום לכולם.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לדון היום בשתי הצעות חוק שהגיעו אלינו: חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 16), התשע"ט-2018 והצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס' 8), התשע"ט-2018.

אבי דיכטר: נתחיל במשטרה?

עידו בן יצחק: שמשרד הביטחון יציג.

אבי דיכטר: משרד הביטחון יציג את שתיהן?

אבי דיכטר: אפשר לעשות את הדיון לגבי שתיהן?

עידו בן יצחק: כן.

עידו בן יצחק: אפשר לשלב את הדיון.

אבי דיכטר: אם יש בעיה למישהו בשילוב הדברים, אז בבקשה לומר.

אבי דיכטר: אם לא – בבקשה.

ערן יוסף: הבאנו לוועדה לאישור שתי הצעות חוק שמאריכות תוקף של הוראות שעה שנמצאות בחוק שירות ביטחון.

ערן יוסף: לגבי המשטרה זו הוראת שעה שנקבעה לראשונה בשנת 1995; לגבי השב"ס ההוראה נקבעה לראשונה בשנת 2005.

ערן יוסף: הוראות החוק האלה מעגנות הסדר חריג לחוק שירות ביטחון.

ערן יוסף: הכלל הוא, כמובן, ששירות חובה של חיילים יתבצע בצה"ל.

ערן יוסף: החוק מכיר בחריגים מסוימים שקבועים בסעיף 26 לחוק, שירות ביחידות של משרד הביטחון ומשרד ראש הממשלה ויחידות של משרד החינוך.

ערן יוסף: אלה דברים שמופיעים בלשון החוק ומוסדרים בצווים שיבואו בפני הוועדה במועד אחר.

ערן יוסף: החריגים האחרים הם משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.

ערן יוסף: החריגים האלה נקבעו כמשהו זמני שבא לטפל בתופה או בצורך זמני.

ערן יוסף: לגבי המשטרה, אני מדבר על תקופת הפיגועים הקשים של שנת 1995.

ערן יוסף: אז המשטרה לקחה על עצמה תפקידים קרובים יותר לפעילות ביטחונית ונהיה צורך לחזק אותה בכוח אדם ונמצא שהדרך הזו היא הנכונה.

ערן יוסף: לגבי שירות בתי הסוהר, מדובר בהעברת מתקני הכליאה של האסירים הביטחוניים שהיו באחריות צה"ל לשב"ס בשנת 2005.

ערן יוסף: במסגרת זה נחתם הסכם שבמסגרתו סוכם גם על העברת כוח אדם צבאי.

ערן יוסף: נעשו עבודות בשנים האחרונות שבחנו את האירוע הזה מחדש, האם נכון להמשיך להציב חיילים בשתי המסגרות האלה – משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר – אני חושב שהיה קונצנזוס גם של גורמי המשרד לביטחון פנים ובוודאי של מערכת הביטחון שהאירוע הזה לא יכול להימשך לנצח ושיש לשאוף למציאת פתרונות אחרים, נכונים יותר לאיוש המסגרות האלה.

ערן יוסף: יחד עם זאת, ברור לכולם שזה לא יכול לקרות בבת אחת.

ערן יוסף: החל משנת 2010 יש צמצום משמעותי של המספרים – יש פה אנשי אכ"א שאני מניח שיתייחסו לנושא המספרים – בשתי המסגרות האלה.

ערן יוסף: המספרים שהממשלה אישרה לאחרונה לגבי השב"ס ומשטרת ישראל משמרים את המספרים שהיו בשנת 2018 גם לשנים הקרובות.

ערן יוסף: אנחנו לא מבקשים לצמצם ולא לשנות כרגע את ההסדרים האלה מתוך הבנה שהיה צמצום משמעותי בשנים האחרונות.

ערן יוסף: הממשלה החליטה שלקראת החידוש הבא של החקיקה בעוד שלוש שנים, ואנחנו נתחיל בזה כבר בחצי השנה הקרובה, תתקיים שוב עבודת מטה לבחינה נוספת של האירוע, כולל בחינה של מקורות חלופיים.

ערן יוסף: כרגע אנחנו מבקשים אישור לשלוש שנים של שתי המסגרות האלה.

ערן יוסף: מבחינת ההיקפים – אותם היקפים שהיו בשנת 2018.

אבי דיכטר: משרד הבט"פ?

רועי הראל: אין לנו מה להוסיף.

רועי הראל: אנחנו גם מסכימים שההוראות יוארכו.

רועי הראל: לגבי העתיד, כמו שאמר עורך הדין ערן יוסף, עבודת המטה שתתבצע בחודשים הקרובים תגובש אחר כך לידי הסכמות ותיקוני חקיקה, ככל שיצטרכו.

אבי דיכטר: משרד האוצר, אתם רוצים להתייחס לזה?

רוני מאיר: אין לי מה להוסיף.

רוני מאיר: קודם עבודת המטה הייתה חשובה לנו, כמו שערן ציין, לקיים אותה.

רוני מאיר: אנחנו מעריכים שחלק מהנתונים שעליהם התבססו העבודות הקודמות כבר השתנו מאז וצריך לבנות את זה בצורה מסודרת ומקצועית בראייה שתמקד את הצבא בליבת הפעילות שלו וגם בראייה של קיצור השירות.

רוני מאיר: אנחנו סבורים שיש לעבודה הזאת משמעויות חשובות בהיבט הזה.

אבי דיכטר: משרד המשפטים?

דרור גרנית: אין לי מה להוסיף על הדברים הממצים שהוצגו.

בני פולצ'ק: הייתה מחשבה של השר לבט"פ יחד איתנו לתיקון מסוים של הנוסח על מנת שייתן עוד קצת מרחב גמישות בתפעול של אותם סוהרי חובה במשימות של אסירים ביטחוניים.

בני פולצ'ק: מאחר ומשרד הביטחון מעדיף שהדברים האלה יידונו בוועדה על פי החלטת הממשלה, אנחנו מצטרפים - - -

אבי דיכטר: מישהו נוסף?

אבי דיכטר: משטרת ישראל?

משה אלפנדרי: אין לנו מה להוסיף.

משה אלפנדרי: מקובל עלינו.

אבי דיכטר: צה"ל?

עדינה חסון: אין לנו מה להוסיף.

עידו בן יצחק: כפי שנאמר פה, ההסדרים האלה – גם ההסדר של שב"ס – אפשר להתייחס אליהם כאל הסדרים עתיקים.

עידו בן יצחק: אנחנו בהוראות שעה שנמשכות שנים רבות.

עידו בן יצחק: כפי שצוין פה, ההסדרים האלה הם אילוץ שכולם חיים איתו ואף אחד לא באמת מרוצה ממנו, לא הצבא שמוותר על חיילים, לא הגופים שכמובן היו מעדיפים שוטרי קבע או סוהרי קבע שימלאו את התפקידים האלה.

עידו בן יצחק: בשנים קודמות באמת הוצגו לוועדה כל מיני תוכניות לצמצום או למציאת חלופות.

עידו בן יצחק: כרגע, אני מבין, שהדבר היחידי שעומד על הפרק זה אותה ועדה עתידית שתקום ותבחן את הדברים.

עידו בן יצחק: כרגע לא עומד על הפרק מתווה להמשך.

עידו בן יצחק: יש לי שתי שאלות להציג בהקשר הזה.

עידו בן יצחק: אחת, עלתה כאן שאלת קיצור השירות, האם מבחינת אכ"א קיצור השירות – עוד אנחנו מדברים על קיצור השירות הקודם שהתחיל להיות מורגש במרץ האחרון וגם לירידה במספר החיילים בצבא – האם יש לזה השלכות מבחינת

עידו בן יצחק: כם לגבי הקצת חיילים לגופים אחרים.

עידו בן יצחק: שאלה שנייה, לפני חמש שנים כמעט נחקק חוק השירות הלאומי אזרחי שנועד לאפשר הצבת, בין היתר, חרדים בשירות אזרחי וניתנה בו עדיפות למסלול האזרחי ביטחוני שכולל את המשטרה ושירות בתי הסוהר.

עידו בן יצחק: בפועל – תקנו אותי אם אני טועה – לא מורגשת נהירה המונית לתפקידים האלה.

עידו בן יצחק: האנשים האלה מהשירות הלאומי אזרחי היו יכולים להיות איזושהי חלופה להצבת חיילים.

עידו בן יצחק: השאלה היא האם נעשה איזשהו מאמץ כדי להגביר את ההשתתפות שלהם.

עדינה חסון: אני אתייחס לקיצור השירות.

עדינה חסון: קיצור השירות נלקח בחשבון בעמ"ט הקודמת.

עדינה חסון: התבצעה עמ"ט לפני שלוש שנים בערך, שם כבר ידענו שאנחנו הולכים לקראת קיצור השירות ולכן סד"כ החובה בימ"לים הצטמצם.

עדינה חסון: מבחינתנו כרגע, עמדת צה"ל היא להשאיר את המצב כמות שהוא – נגע בזה קודם נציג משרד הביטחון – לא להרחיב ולא לצמצם.

עידו בן יצחק: מה לגבי השירות?

מורן שפיגל: אני יודעת שיש היום כמה עשרות של אזרחי ביטחוני שחלקם בתפקידי סיור, עושים הכשרה.

מורן שפיגל: הם לא באותה פונקציה של שירות לאומי רגיל.

מורן שפיגל: בימים אלה ממש עובדים על פרסום כדי לעודד את השירות האזרחי ביטחוני ועושים עוד כמה צעדים כדי להגדיל את כמות המשרתים אצלנו.

ירונה פינטו: היום יש בשב"ס 40.

ירונה פינטו: זה היה בעלייה.

ירונה פינטו: זה סוג של עלייה.

ירונה פינטו: התחלנו עם מספרים יותר קטנים.

ירונה פינטו: אבל הם לא משולבים בתפקידי ביטחון ואין להם שום הכשרה לטובת העניין הזה – הם משולבים בתפקידים אחרים.

ירונה פינטו: הם לא יכולים להוות חלופה לסוהרי החובה.

אבי דיכטר: אני חייב לעשות סדר, ערן.

אבי דיכטר: ההיסטוריה שאני זוכר היא טיפה שונה.

אבי דיכטר: בשנת 1994, כשהתחילו לעסוק בנושא של הקצאה של חיילים למשטרת ישראל, זה לא היה בגלל הטרור.

אבי דיכטר: זה היה בגלל עודף חיילים שנוצר לצה"ל בעקבות הסכמי השלום, גם עם ירדן וגם עם הפלסטינים.

אבי דיכטר: המשטרה דרשה תקנים והאוצר לא נתן תקנים.

אבי דיכטר: בסוף התפשרו.

אבי דיכטר: אם אני זוכר נכון – השר שחל היה אז בתפקיד – המפתח היה ארבעה חיילים במקום תקן שוטר אחד.

אבי דיכטר: המספר היה פנומנלי, כמה אלפים.

אבי דיכטר: 2,000 ואולי יותר אפילו.

אבי דיכטר: זה היה פתרון מספרי נוח.

אבי דיכטר: למרות שאנחנו לא משלים את עצמנו, אנחנו יודעים היטב, אני מניח שגם הצבא, שהתמהיל של חיילים שהצבא היה מחויב הוא רחוק מאוד מהתמהיל שהצבא מבצע לפי מה שהבנתי אפילו מהשר לבט"פ היום.

אבי דיכטר: בזמנו סוכם שיהיה גם תמהיל של בנים-בנות שונה משמעותית ממה שמבוצע בפועל.

אבי דיכטר: אני אומר את זה לא כסקירה היסטורית אלא רק כבסיס לשלוש השנים הבאות.

אבי דיכטר: הבעיה, בסופו של דבר, היא אוצרית.

אבי דיכטר: לא יכול להיות שצה"ל מקצץ כי הוא רוצה את החיילים אליו, המשטרה רוצה שוטרים מקצועיים שיש להם גם את הבגרות האישית, גם בגרות הגיל, גם את ההכשרה המתאימה ולא הכשרה קצרה כפי שזה מבוצע היום.

אבי דיכטר: אני מעיר פה את ההערה גם כאחד שהיה שר לביטחון פנים ומכיר את זה מקרוב.

אבי דיכטר: שירות בתי הסוהר, גם אתם מוגבלים מאוד באופן שבו אתם יכולים לעשות שימוש בכוח אדם שהוא בכל אופן – אל מול מחבלים, אני לא יודע מה התמהיל שאתם מקבלים היום חיילים בנים מול חיילות בנות - - -

ירונה פינטו: 75% גברים ו-25% בנות.

ירונה פינטו: אבל אנחנו עם עלייה באחוז הנשים.

אבי דיכטר: עלייה.

אבי דיכטר: אני מניח שנשים אתה יכול לשים רק עם מחבלות - - -

ענת ברקו: לא.

ענת ברקו: זה לא מה שקרה.

ענת ברקו: אני ארצה להתייחס לזה.

אבי דיכטר: אני נותן לך זמן השתלבות.

ענת ברקו: אתה מניח, אבל מה שקרה זה בדיוק להיפך.

אבי דיכטר: ברור לחלוטין שהמגבלה של תפקידים שיכולים לבצע חייל או חיילת בשירות בתי הסוהר בגין העובדה שהם עוסקים במחבלים, היא בעייתית.

אבי דיכטר: אני אומר את זה מפני שאסור לבזבז את שלוש השנים באות.

אבי דיכטר: צריך בשלוש השנים הבאות להגיע להבנה שהסיפור הזה צריך להיות נחלת ההיסטוריה.

אבי דיכטר: זו הוראת שעה שמוארכת כל פעם מחדש.

אבי דיכטר: היא אך ורק בעיה אוצרית, היא אך ורק בעיה כספית.

אבי דיכטר: אין בה שום אלמנט אחר.

אבי דיכטר: העובדה שהצבא מנסה כל פעם לקצץ קצת והמשטרה ושב"ס, לדעתי – שוחחתי עם השר אתמול כדי להתעדכן, הוא רצה מזמן לשים לזה סוף.

אבי דיכטר: משטרה זו משטרה על כל המשתמע מכך, מההכשרה ועד לקריטריונים הבאים – אבל מה שעוצר את זה אך ורק הנושא של תקנים שיהיו תקנים שימירו את תקני השח"מ, איך זה נקרא בשב"ס?

ירונה פינטו: סוהרי חובה.

ערן יוסף: שח"מ וסח"מ.

אבי דיכטר: סח"מ זה שם לא טוב, אני אומר לכם כבר.

אבי דיכטר: זה לא טוב.

ירונה פינטו: סוהרי חובה נשמע יותר טוב.

אבי דיכטר: אסור לבזבז את שלוש השנים הבאות.

אבי דיכטר: זה יגיע לוועדה בעוד שלוש שנים ואני אומר לכם שצוות הוועדה – אולי חברי הכנסת לא יהיו – אבל צוות הוועדה יהיה, גם היועץ המשפטי עידו וגם דפנה מהנהלת הוועדה, והם יזכרו את הדברים האלה והם יתריעו מראש.

אבי דיכטר: אני אומר לכם שלולא הסיפור היה ערב פיזור הכנסת, אני הייתי ממליץ לקצוב את זה בזמן.

אבי דיכטר: אני לא רוצה להתעסק בסוגיה כזו שהיא באמת לוהטת לעשות את זה עכשיו זה לא נכון.

אבי דיכטר: אבל אומר עוד משהו בסיכום.

אבי דיכטר: עכשיו אתן לענת להתייחס, אני סומך עליך שאת מכירה את הדברים מספיק טוב.

ענת ברקו: קודם כל, מה שאמר יושב-ראש הוועדה הוא דבר חשוב מאוד.

ענת ברקו: אכן, החיילים הצעירים והחיילות הצעירות, זה לא מקומם, לא בשירות בתי הסוהר ולא במשטרת ישראל.

ענת ברקו: לעניין של הבגרות בטח יש משקל.

ענת ברקו: בגיל כל כך רגיש, במערכות כאלה עם כל כך הרבה פיתויים ומורכבויות, לא עם בני גילם, זה גם יוצר בעיות עם הסגל היותר בכיר, עם הסגל הקבוע – אין להם מקום.

ענת ברקו: יותר מזה, בשב"ס היה לאחרונה אירוע נוראי של הטרדות מיניות של חיילות צה"ל בשירות בתי הסוהר בתוך אגף של ביטחוניים.

ענת ברקו: לא האמנתי שדבר כזה יכול לקרות.

ענת ברקו: זה לא היה מזמן.

ענת ברקו: זה היה ממש בחודשים האחרונים.

ענת ברקו: לקח לשב"ס זמן להודות בזה, אבל הודו בזה, זה מה שהיה.

ענת ברקו: אני יכולה להגיד לכם שגם בתקופה שחיילי צה"ל שירתו מול אסירים ביטחוניים כסוהרים בכלא מגידו, למשל, אנצר, קציעות וכל המקומות האלה, היו המון בעיות כי כליאה זה מקצוע.

ענת ברקו: לכן אי אפשר להכניס אותם, לא לאגפים של פליליים כבדים ולא לאגפים של ביטחוניים.

ענת ברקו: בטח לא חיילות צה"ל.

ענת ברקו: חיילת בת 18 מסתובבת מול מחבלים ומשתמשים בה כאיזו פתיינית.

ענת ברקו: דבר כזה לא יכול להיות.

ענת ברקו: דרך אגב, היה כאן דיון על הטרדות מיניות, אדוני יושב-הראש, ואני דרשתי שכל הנושא של חיילות מחוץ לסד"כ בהיבט של הטרדות מיניות בעקבות האירוע הזה, ייבדק.

ענת ברקו: זאת אומרת, אם הורים כמונו, כמו היושבים כאן, שולחים את הילדים לצבא, הם בטח לא מצפים שהם יגיעו לארגונים שיציבו אותם במוקדים כאלה.

ענת ברקו: אלה ארגונים ביטחוניים אבל מסוג אחר.

ענת ברקו: הם שולחים אותם כי יש חוק גיוס חובה לצה"ל, לא למשטרה ולא לשב"ס.

ענת ברקו: להאריך את זה בשלוש שנים, אדוני, לדעתי זה ממש מוגזם, בעיקר כשיש ירידה כזאת בסד"כ של צה"ל בעקבות קיצור שירות.

ענת ברקו: אני לא חושבת שצריך לתת שלוש שנים.

ענת ברקו: כפי שלא היו פעם, צריך לחזור לימים האלה.

ענת ברקו: אולי בתפקידים ייחודיים, בטח לא כסוהרות מן המניין ובטח לא להכניס חיילות לאגפים של ביטחוניים או של פליליים כבדים מאוד.

ענת ברקו: שלא לדבר על זה שגם, היו הרבה מקרים של הטרדות מיניות של חיילות שח"מ, מקרים קשים.

ענת ברקו: אני לא אומרת שזה לא קורה בצבא.

ענת ברקו: אבל הצבא בנוי וערוך להתמודד עם התופעה הזאת כי בכל זאת, רוב החיילים הם בני אותו גיל.

ענת ברקו: יכולים להיות מצבים חריגים, אבל זו מערכת שונה לגמרי.

ענת ברקו: אני חושבת שהנציגות כאן מצה"ל, מהפרקליטות ומאכ"א, תסכים איתי.

ענת ברקו: באופן אישי אני מתנגדת שהתוקף יוארך בשלוש שנים.

ענת ברקו: בגלל הסיטואציה המיוחדת מאוד אני אמנע מהצבעה, אבל אני חושבת שזה לא תקין וצריך לעשות חשיבה מחודשת.

ענת ברקו: אני רוצה לקבל כאן הבטחה משירות בתי הסוהר שחיילות לא נכנסות לאגפים של ביטחוניים יותר.

ענת ברקו: יש דבר כזה?

ירונה פינטו: הן נכנסות רק לאגפים של הביטחוניים כי על פי החוק, רק שם אנחנו יכולים - - - אנחנו לא יכולים לשים אותן באגפים פליליים.

ירונה פינטו: אין דבר כזה בשירות - - -

בני פולצ'ק: הדברים נעשים היום, בוודאי לאחר המקרה שדיברת עליו, בצורה זהירה ומושכלת.

ענת ברקו: באיזה אופן היא כל כך זהירה ומושכלת?

ענת ברקו: אם הן נכנסות – ואני מבינה למה לא מכניסים לפליליים, כי בונים על זה שהביטחוניים הם לא פליליים אז הנורמות הן אחרות.

ענת ברקו: אבל מסתבר שהן לא כל כך אחרות.

ענת ברקו: יגיד לך כאן יושב-ראש הוועדה שיש הרבה כאלה שעשו הסבה מקצועית מפלילי לביטחוני כי זה יותר יוקרתי.

ענת ברקו: אבל מה אנחנו עושים?

ענת ברקו: איך אנחנו מכניסים אותן לאזורים כאלה שהן לא מוגנות?

ענת ברקו: אני חושבת שזה לא בסדר שמכניסים אותן.

ענת ברקו: אני פונה כאן לאכ"א – היה דיון, הייתה כאן היוהל"נ – לא יכול להיות שאתם ממשיכים לאפשר את זה.

ענת ברקו: בכל הנושא של חיילות מחוץ לסד"כ, אם הן לא מוגנות, הצבא עושה עוול.

ענת ברקו: זה עלה כאן בדיון, יש את הפרוטוקולים.

ענת ברקו: זה היה דיון פתוח והדברים האלה עוד ידובר בהם.

ענת ברקו: אני חושבת שצריך לקחת את זה בחשבון.

ענת ברקו: אי אפשר להגיד שלא נפל דבר.

אבי דיכטר: הדיון הזה על הטרדות בשב"ס היה בוועדת הפנים או אצלנו?

ענת ברקו: הדיון היה על הטרדות מיניות בצה"ל.

ענת ברקו: התייחסתי לזה כי מדובר בחיילות מחוץ לסד"כ.

ענת ברקו: הן בעצם חיילות צה"ל שהוציאו אותן מחוץ לסד"כ והצבא כאילו לא אחראי עליהן.

ענת ברקו: אבל הצבא אחראי עליהן, הוא גייס אותן.

ענת ברקו: לכן אני חושבת שיש לנו כאן בעיה.

רועי הראל: אני אענה גם בשם המשרד לבט"פ וגופיו – ויתקנו אותי אחרים אם אני טועה – את הגיוס של כוח האדם עושה הצבא.

רועי הראל: זה לא שהשב"ס או המשטרה מבקשים דווקא גברים או דווקא נשים.

רועי הראל: חוששים שזה לא יהיה נכון לדרוש העדפה מסוימת, כזאת או כזאת.

רועי הראל: כוח האדם מגיע מהצבא והמשימות מוגדרות בחוק.

רועי הראל: לגבי רוח הדברים שאמרת ומה שהיושב-ראש ציין, הסוגיה היא משאבים.

רועי הראל: כמו שהאוצר ציינו שעבודת המטה שתבחן את ההסדר הזה תעוגן בהחלטת הממשלה.

רועי הראל: הגופים של המשרד לבט"פ, גם להם הסיפור של שירות החובה הזה לא בא בצורה טבעית כי הם גופים שמדברים על שירות ארוך טווח עם הכשרות, כמו שציינתם.

רועי הראל: אבל, שוב, זה כוח אדם שהגופים צריכים אותו כמו כוח אדם אחר.

רועי הראל: ככל שהוועדה שתתכנס תגיע למסקנה שצריך להפסיק את העניין הזה ולהקצות לגופים האלה את התקנים המתאימים לביצוע המשימות האלה, המשרד לבט"פ לא יילחם על שירות חיילי החובה אצלו.

ענת ברקו: אבל אתם צריכים לדאוג שהן תהיינה מוגנות, שהחיילים יהיו מוגנים.

ענת ברקו: בנתונים האלה הם לא מוגנים.

רועי הראל: אני לא חולק על האמירה הזאת.

בני פולצ'ק: מקרה אחד לא מעיד על - - -

ענת ברקו: המקרה האחד הזה – לא הופקו לקחים.

בני פולצ'ק: הופקו לקחים בכל הרמות.

בני פולצ'ק: יש גם את מערך היוהל"נ, המערך של הרווחה.

בני פולצ'ק: הופקו לקחים.

רועי הראל: אנחנו לא חולקים - - -

ענת ברקו: אבל עדיין הן מסתובבות באגפים של ביטחוניים.

רועי הראל: זה המקום היחיד שבו מותר להציב אותן.

בני פולצ'ק: המשמעות האחרת היא שצה"ל לא ייתן לנו סוהרות אלא ייתן לנו רק בנים.

ענת ברקו: יכול להיות שזה מה שצריך לעשות.

רועי הראל: אני שואל אותך בכנות, איך היה נראה אם הייתה יוצאת דרישה או בקשה רשמית משב"ס לצה"ל לקבל לשירותיו אך ורק חיילים גברים?

רועי הראל: היינו נתקלים בהתקפות מכיוון אחר.

ענת ברקו: אני נתקלתי במקרים של מדריכי כלואים, של סוהרים חיילים מכלא מגידו, למשל, שבאינטראקציה עם אסירים ביטחוניים, פיתו אותם, ניצלו אותם, השתמשו בהם.

ענת ברקו: הם לא בשלים לעניין הזה ואנחנו יודעים את זה.

ענת ברקו: הם האסירים הכי מתוחכמים שיש.

ענת ברקו: אין שום סיבה להכניס חיילים לשם.

ענת ברקו: זה ממש מסוכן.

רועי הראל: לא תיאמתי את זה עם שב"ס, אבל אני אומר בשמם שככל שהמדינה תקצה לשב"ס 760 תקנים, הם יסכימו להפסיק מידית את גיוס חיילי החובה.

רועי הראל: חד וחלק.

רועי הראל: במקום החיילים יגיעו תקנים – חייל אחד לא יגייסו.

ענת ברקו: בינתיים צריך, אדוני יושב-ראש הוועדה, בסיכום שלנו לפחות, להתייחס לעניין הזה שכל הנושא של שירות בנות בתוך שב"ס בקרב אגפים של אסירים ביטחוניים ייבדק שוב.

דרור גרנית: אני מרשה לעצמי לומר, חברת הכנסת, הסיפור של שירות נשים בכלל בצבא וגם במסגרות שמחוץ לסד"כ מעלה את המורכבויות שלו.

דרור גרנית: אין חולק, אני מניח, מסביב לשולחן וגם מחוצה לו על הצורך לבלום או לעצור ולהתמודד עם תופעות של הטרדות מיניות.

דרור גרנית: אני לא מכיר את פרטי המקרה שדובר פה, שמעתי ככה בחצי משפט פה מחברי, אז אני אומר את זה במלוא הזהירות.

דרור גרנית: נדמה לי שאף אחד לא יחלוק על הצורך למנוע ולהתמודד עם הסוגיה של ההטרדות המיניות בשירות, מחוץ לסד"כ, בכל אתר שהוא.

דרור גרנית: מכאן, אני חושב, שלא נגזרת במישרין המסקנה שצריך להגביל את אפשרויות השירות של נשים וחיילות הגבלות אך ורק בשל מגדרן.

דרור גרנית: יש קפיצה בין האמירה שצריך להתמודד עם הפגיעה או עם ההטרדות המיניות כתופעה לבין אמירה של "בוא ונסגור להן את השירות".

ענת ברקו: אני מבינה את גישת הפוליטיקלי קורקט ובטח לא תאשימו אותי שאני פחות פמיניסטית מהיושבים כאן גם כקצינה בכירה בצבא וגם במסלול חיי, אבל מאחר ואני מכירה את האוכלוסייה המדוברת טוב מאוד וגם יושב-ראש הוועדה מכיר אותה, יש השלכות גם למגדרן במקרה הזה והמבין יבין.

אבי דיכטר: אם יש אגף שיושבים בו חרדים שמסרבים כמובן שאישה תטפל בהם, סוהרת.

אבי דיכטר: שירות בתי הסוהר יקבל את הדרישה ומולם יעמוד סוהר ולא סוהרת.

אבי דיכטר: אני צודק?

בני פולצ'ק: יש סוהרות בכל מתקני הכליאה, גם סוהרות קבע, כמובן.

בני פולצ'ק: זו לא תוכנית כבקשתך.

בני פולצ'ק: ממש לא.

ענת ברקו: אבל למשל האגף הדתי, החרדי, התורני שיש לכם בכלא במעשיהו ובמקומות אחרים, אני מניחה שאין שם, קודם כל, חיילות בטוח אין שם - - -

בני פולצ'ק: חיילות אין כי - - -

ירונה פינטו: כי זה פלילי.

ירונה פינטו: הן לא יכנסו לשם.

ענת ברקו: לא משנה.

ענת ברקו: אני מניחה שהרוב שם יהיו גברים.

בני פולצ'ק: הרוב, מטבע הדברים, יהיו גברים כי תמהיל האוכלוסייה בקרב שב"ס הוא 20% ו-80% גברים.

בני פולצ'ק: טבע הדברים הוא כך.

בני פולצ'ק: עדיין, אנחנו לא מדירים סוהרות וקצינות - - -

אבי דיכטר: הפרופורציה לא נכונה.

אבי דיכטר: 20/80 זו לא הפרופורציה של סוהרים מול אסירים.

בני פולצ'ק: לא.

בני פולצ'ק: סוהרים מול סוהרות.

אבי דיכטר: אוכלוסיית שב"ס היא 80% גברים, 20% נשים – זה מה שאתם אומרים.

בני פולצ'ק: בסגל.

אבי דיכטר: באנשים שעומדים מול אסירים, אני מניח שהפרופורציות שונות: יש מספר גדול יותר של גברים ביחס למספר קטן יותר של סוהרות.

בני פולצ'ק: מן הסתם.

אבי דיכטר: אני אומר את זה כדי שלא נטעה.

אבי דיכטר: אותה מעניין כרגע הממשק בין אסירים ביטחוניים לבין חיילים או חיילות סוהרות.

אבי דיכטר: זה הממשק שמטריד אותנו.

אבי דיכטר: אנחנו יושבים משני צדי המתרס כי אנחנו ועדה ואתם מופיעים בפניה, אבל אני חושב שאנחנו מבינים את זה בדיוק באותה מידה.

בני פולצ'ק: ברור.

אבי דיכטר: זה לא עניין של מה בכך לקחת מישהי בת 18 ולהציב אותה בגוב האריות.

אבי דיכטר: לא שיש שם אריות – זה גוב של כלבים בעיניי, אבל כלבים נושכים בהיבט הזה של האלימות המילולית שאין לה שום גבולות, אין לה שום חשבונות.

אבי דיכטר: הם גם באמת, בשפת העם, לא סופרים את הצעירים בני ה-18 אות הצעירות בנות ה-18 והם מרשים לעצמם את מה ששמענו, כפי ששמענו.

אבי דיכטר: אגב, זה היה גם בתקשורת, לא רק בדיונים בוועדה.

אבי דיכטר: השאלה היא איך אנחנו לא נותנים להם את ההזדמנות לעשות את הדברים האלה.

אבי דיכטר: אני חושב שהדאגה משני צדי החדר כאן מובנת.

ירונה פינטו: בוודאי.

ירונה פינטו: אנחנו שותפים לאותה דאגה.

ירונה פינטו: רק אם יש לנו היום מעל 30% נשים שבאות כסוהרות חובה, הן יכולות להיות מועסקות אך ורק במקומות האלה.

ירונה פינטו: אין לנו יכולת לשים אותן במקומות אחרים.

ירונה פינטו: אסור לנו.

ענת ברקו: אפשר בתא הזה של - - -

בני פולצ'ק: חלק מהן - - -

ענת ברקו: לא בחצר הטיולים ולא - - -

ירונה פינטו: זה חלק מהצוות של האגף.

בני פולצ'ק: חלק נמצאים במשל"ט, חלק נמצאים בהגנה היקפית של בתי הסוהר.

בני פולצ'ק: זה לא שכולם נמצאים בתוך האגפים.

בני פולצ'ק: לוקחים את כל הדברים האלה בחשבון.

בני פולצ'ק: אגב, חלק מהבקשה שביקשנו לייתר גמישות הייתה גם כדי שאנחנו נשבץ סוהרות או סוהרים במטות, בביטחון או במודיעין שדווקא שם הם לא בממשק ישיר עם הביטחוניים אלא רק עוסקים בעניינים של הביטחוניים, זה גם איזשהו סוג של פתרון שאנחנו שואפים לו ורוצים אותו.

אבי דיכטר: זה פתרון שנשמע על פניו פתרון נכון מאוד.

אבי דיכטר: למי הוא מהווה בעיה?

רועי הראל: אבל החוק לא מאפשר את זה.

רועי הראל: החוק מדבר על אבטחה של בתי סוהר שמשמשים לאחזקת אסירים ביטחוניים בלבד או של אגפים בבתי הסוהר.

רועי הראל: זאת אומרת, משימות אבטחה - - -

אבי דיכטר: ומה זה המשל"ט?

אבי דיכטר: המשל"ט הוא לא חלק מהאגף?

בני פולצ'ק: לא.

בני פולצ'ק: אני מדבר על תגבור של תפקידי מטה כמו בחטיבת הביטחון או בחטיבת המודיעין - - -

ענת ברקו: שנוגע לאסירים ביטחוניים.

בני פולצ'ק: כן.

בני פולצ'ק: שנוגע לאסירים ביטחוניים.

אבי דיכטר: איפה הבעיה בזה?

ענת ברקו: מה הבעיה?

בני פולצ'ק: לטעמנו לא אמורה להיות בעיה.

בני פולצ'ק: אמנם רצינו אולי כבר היום להכניס בעניין הזה איזשהו - - -

אבי דיכטר: למה צריך תיקון חקיקה בשביל זה?

אבי דיכטר: זה מעוגן בחוק הקיים.

בני פולצ'ק: על דרך של פרשנות, אפשר.

ענת ברקו: - - - זה גם נוגע אלינו.

ענת ברקו: המגיע הישיר הזה הוא לא טוב, הוא לא בריא, אסור שהוא יהיה וזה לא עניין מגדרי.

ענת ברקו: זה עניין מגדרי ולא "לא עניין מגדרי", בואו נגיד ככה.

ענת ברקו: יש לכך משקל רב, גם להתבטאויות כלפיהן בערבית וגם הדאחקות שהם מעבירים ביניהם – מאותה סיבה שלא שמתם אותן אצל הפליליים.

ענת ברקו: אבל כאן זה עוד יותר חמור כי יש גם את ההיבט הלאומני.

רועי הראל: זו לא אותה סיבה.

ירונה פינטו: לא יכולים לשים אותן בפליליים.

רועי הראל: אסור על פי החוק לשים - - -

ירונה פינטו: לא מאותה סיבה.

ענת ברקו: למה החוק בכיוון הזה.

רועי הראל: בגלל שהצבא בזמנו - - -

בני פולצ'ק: זו לא תכלית ביטחונית.

עידו בן יצחק: היסטורית, כל הסיפור של הצבת חיילים בבתי הסוהר נובע מהעברת בתי הכלא הצבאיים מהצבא למערכת הביטחון.

עידו בן יצחק: אין שום הצדקה לשים חיילים עם אסירים פליליים.

בני פולצ'ק: הרעיון הוא רק התכלית הביטחונית.

ענת ברקו: ברור.

ענת ברקו: אז התכלית הביטחונית שהעבירו – בגלל התכלית הביטחונית העבירו הכול לרשות שהפכו אותה לשירות בתי הסוהר.

ענת ברקו: בסוף לקחו את החיילים מאותן סיבות - - -

בני פולצ'ק: האוכלוסייה העיקרית - - -

אבי דיכטר: רק כדי לא לטעות.

אבי דיכטר: מאחר ובמקרה יושב כאן מישהו שעשה את זה בזמנו:

אבי דיכטר: העברת שלושת מתקני הכליאה הצבאיים של מחבלים לשב"ס – זה התחיל עם אחד ואחרי זה עברו השניים האחרים.

ענת ברקו: תודה לאל.

אבי דיכטר: זה היה מפני שצה"ל גייס אנשי מילואים שהם היו הסוהרים ומתקני הכליאה היו לטיפונדיות של טרוריסטים בתוך בסיס צבאי.

אבי דיכטר: זאת אומרת, המחבלים היו מקבלים את רגזי האוכל בשער ומאותו רגע הם עשו עם זה מה שהם רצו, איך שהם רצו, מול מי שהם רצו.

אבי דיכטר: הם ניהלו את האגף.

אבי דיכטר: צה"ל שמר מסביב שלא יברחו ודאג לאספקת הדברים עד לשער.

אבי דיכטר: צה"ל, לעיתים רחוקות מאוד נכנס פנימה.

אבי דיכטר: סכיני המטבח הארוכות והכול, כולנו זוכרים את התמונות האלה.

אבי דיכטר: כשהם היו מחליטים להעניש מישהו בגלל שהם חשבו שהוא משת"פ או השד יודע מה, הם הנהיגו ערכאות משפטיות לא על פי אמות המידה של דרור אלא על פי אמות מידה אחרות.

אבי דיכטר: על פי העיקרון של מה שנקרא "ח'אלי אל חובז לאלחבאז" – תשאיר את אפיית הלחם לאופה – העבירו עד סוף 1997 את שלושת המתקנים לשירות בתי הסוהר כי זה המקצוע שלהם.

ירונה פינטו: 2007.

אבי דיכטר: 2007.

אבי דיכטר: זה היה המועד, זה היה התהליך.

אבי דיכטר: כי בנוסף לדברים האלה זה היה גם הכליאה וגם הליווי כי משטרת ישראל, לא בזה ולא בזה הצטיינה.

אבי דיכטר: אגב, העבירו את כל מתכני המעצר, אבו כביר ואחרים.

אבי דיכטר: אני מזכיר לכם לגבי ליווי אסירים, בני סלע ברח תוך כדי המהלך הזה.

בני פולצ'ק: זה היה הטריגר להעברה.

אבי דיכטר: ההחלטה הייתה לפני זה.

אבי דיכטר: כשהייתה ועדת החקירה של עמוס ירון, אז הוא אמר: יש לכם החלטה, אין מה להמליץ, תעשו את מה שכבר החלטתם.

אבי דיכטר: בסוף 2007 זה הסתיים ובאמת בא לציון גואל.

אבי דיכטר: רק שהסוגיה הזו, הסוגיה של חיילים וחיילות סוהרים וסוהרות היא סוגיה, איך אומרים, שאנחנו לא מרגישים איתה בנוח כשאנחנו יודעים שכל כולה עניין של כסף.

אבי דיכטר: אין פה שום גרם של רכיב אחר, תאמינו לי.

אבי דיכטר: זה רק כסף.

אבי דיכטר: לגבי ההערה – אני לא זוכר מי אמר כאן – תנו 700 תקנים והסיפור ייפתר.

אבי דיכטר: נכון, תנו 700 או לא יודע כמה תקנים - - -

רועי הראל: מספר תקני החיילים שיש.

אבי דיכטר: המפתח היה בזמנו, אמרתי, שעל כל תקן נתנו ארבעה חיילים.

רועי הראל: אדוני יודע שאם נתחיל ב-760, ממילא נגמור בהרבה פחות.

אבי דיכטר: יכול להיות.

ענת ברקו: כמה חיילים וחיילות נקלטו במשטרת ישראל ובשב"ס?

ענת ברקו: כמה נקלטים מדי שנה?

ענת ברקו: זה גם האתר בשבילכם לגיוס, לא?

ירונה פינטו: כל שנה נקלטים בשב"ס 70, 80 לשירות קבע.

ענת ברקו: יפה.

אבי דיכטר: זו אוכלוסייה טובה.

אבי דיכטר: שלא תהיה טעות, את בני סלע, האנס שברח, תפס חייל שח"מ.

אבי דיכטר: את התהילה לא הוא לקח בהתחלה, אבל הוא תפס אותו.

ענת ברקו: יפה.

ענת ברקו: כמה נקלטים במשטרת ישראל בשנה?

ענת ברקו: אתם מגייסים מתוך שח"מ.

מורן שפיגל: שח"מ הוא פוטנציאל האיתור שלנו בשביל הקבע.

ירונה פינטו: יש רצון גדול בין החיילים להתגייס.

אבי דיכטר: אני רוצה להגיע לסיכום, אלא אם יש עוד השלמות למישהו.

רוני מאיר: רציתי רק לציין, אדוני, כמו שציינו כבר קודם, שההערות של חברי הכנסת מובנות ולכמה מהן אנחנו מסכימים באופן מלא.

רוני מאיר: אני אגיד רק שכל נציגי הממשלה הרלוונטיים לצוות שהוקם יושבים כאן מסביב לשולחן.

רוני מאיר: החלטת הממשלה הנחתה את הצוות לטפל גם במספרים וגם בתפקידים.

רוני מאיר: בהחלט אפשר להגיד כאן – אני חושב שאין פה מחלוקת בעניין – שחלק מהדברים שהצוות הזה יכול לבדוק זה את התפקידים, גם בהינתן ההערה שהערתם עכשיו על נושא המגדר.

רוני מאיר: אני אסייג, כמובן, גם את ההערה שאמר קודם דרור ממשרד המשפטים.

רוני מאיר: אנחנו כמובן לא רוצים לפגוע או לצמצם תפקידים מסוימים שישרתו בם לפי מגדר וגם בהינתן מספרים - - -

ענת ברקו: להתאים.

ענת ברקו: אל תקראו לזה לצמצם.

ענת ברקו: תקראו לזה להתאים.

רוני מאיר: הסוגיה שהעליתם, בהחלט נדון בה בצוות המקצועי ונביא את ההמלצות והרעיונות המרכזיים בפני הממשלה.

אבי דיכטר: אני רוצה לסכם את הדברים.

אבי דיכטר: הדיון הבא בנושא של הקצאת חיילים וחיילות לא היה בעוד שלוש שנים.

אבי דיכטר: הדיון הבא יהיה ברבעון האחרון של 2019.

אבי דיכטר: אני אומר את זה לצוות הוועדה, מי שלא יהיה פה.

אבי דיכטר: הדיון הזה יתחיל לבדוק את הנושא הזה.

אבי דיכטר: אנחנו צריכים לעשות את זה ביחד ובתיאום עם ועדת הפנים שהיא הוועדה הרלוונטית למשטרת ישראל ולשירות בתי הסוהר, אבל מאחר ויש כאן נושא שהוא משותף לוועדות, זה יצטרך להיות דיון משותף.

אבי דיכטר: לא צריכה להיות ועדה משותפת אלא דיון משותף לשתי הוועדות.

אבי דיכטר: הנושא הזה יש לו גם היבטים של ועדת הפנים שמפקחת על המשטרה ועל השב"ס וגם של ועדת חוץ וביטחון שמפקחת על הנושא של הקצאת חיילים וחיילות מצה"ל למשטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.

אבי דיכטר: אני אמליץ, לפחות אני אביא להצבעה, את הצעות החוק להאריך את זה בשלוש שנים נוספות.

אבי דיכטר: לולא היינו בשנת בחירות, אני אומר לכם, הייתי מבקש להאריך את זה בשנתיים.

אבי דיכטר: אבל אני לא רוצה עכשיו להיכנס לסחרור שעלול בכלל לתקוע את הסיפור הזה וממילא יש לנו כמעט שנה אבודה עד שתקום ממשלה, ועד שהדברים יסתדרו – אנחנו נהיה במחצית השנייה של 2019.

אבי דיכטר: אמנם זה תאריך טוב כי אז מתחילים הדיונים על תקציב 2020 וזו הזדמנות טובה.

אבי דיכטר: אני מצפה לראות את משרד הביטחון ואת משרד הבט"פ, את האוצר ואת משרד המשפטים משלבים ידיים כדי להתחיל ולהביא את הסיפור הזה שהתחיל ב-1994 ונמשך בשב"ס ב-2005, לכדי סיום ב-2021.

אבי דיכטר: אני חושב שזו צריכה ההארכה האחרונה שהחוק נותן להקצאת חיילים וחיילות במקום תקנים של שוטרים וסוהרים.

אבי דיכטר: כל הצדדים לא מרוצים וזה לא יכול להיות שאנחנו ממשיכים את זה רק מכוח האינרציה.

אבי דיכטר: אני לא יודע אם ועדת הפנים קיימה דיון בנושא של התפקידים שממלאים חיילים סוהרים וחיילות סוהרות בשב"ס.

אבי דיכטר: אני מבקש להוציא מכתב לוועדת הפנים, קודם כל להציג להם את העובדות כפי שאנחנו הכרנו אותן וכפי שהן עלו בדיון שהיה בוועדת החוץ והביטחון.

אבי דיכטר: יש לזה נגזרת מהצד של ועדת הפנים, לשיקולם אם לעשות דיון בנושא הזה.

אבי דיכטר: אני ממליץ מאוד לעשות דיון בנושא הזה שם.

אבי דיכטר: כפי שאמרתי, ברבעון האחרון של 2019 אנחנו נקיים דיון כאן בוועדת החוץ והביטחון לשמוע על ההתקדמות, גם של הוועדה שעוסקת הקצאות, בתפקידים; גם בהתקדמות של ההמרה והחזרה של תקני לתקני שוטרים וסוהרים, בפרמטרים שמגויסים שוטרים וסוהרים.

אבי דיכטר: אני חשוב שזה ממש מתבקש מכל הכיוונים.

אבי דיכטר: Enough is enough, הבנו את זה.

אבי דיכטר: אחרי כל כך הרבה שנים אפשר גם לחתור למשהו אחר, ביחוד שמדובר, כפי שאמרתי להבנתי ולא רק להבנתי, אך ורק בסוגיה תקציבית.

אבי דיכטר: אין פה שום דבר אחר.

אבי דיכטר: אני לא רואה פה שום אלמנט אחר שמצדיק את ההארכה בשלוש שנים.

אבי דיכטר: אני לא מזלזל בנושאים תקציביים, אבל יש לנו שלוש שנים להיערך לזה ולסיים את הפרק המפואר הזה ולדעת שאנחנו חוזרים למה שנקרא מתכונת רגילה.

אבי דיכטר: חוזרים לשגרה אחרי 30 שנה כמעט.

עידו בן יצחק: יש חיילים שנולדו אחרי שהוראת השעה התחילה והשתחררו כבר.

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: באמת יש לנו פורמט כזה של הוראות שעה בהרבה מאוד דברים.

אבי דיכטר: אני מרגיש שזה לא הדבר הנכון להמשיך בו בהוראת שעה.

אבי דיכטר: משפת הגוף שלכם אני מתרשם שאני לא היחיד בחדר הזה שרואה את הדברים באותה עין, גם לפי החיוכים אני מרשה לעצמי לומר שזה נראה ככה.

אבי דיכטר: בואו נתקדם לכיוון הזה.

אבי דיכטר: אני בכל מקרה, כפי שאמרתי, מביא להצבעה.

עידו בן יצחק: אז יש לנו כמה הצבעות בעצם.

אבי דיכטר: אתה תקרא את החוקים ואנחנו נצביע חוק-חוק.

עידו בן יצחק: ואחרי זה גם את המספרים אנחנו צריכים לאשר.

עידו בן יצחק: "הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס׳ 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 16), התשע״ט–2018 תיקון סעיף 6 1.

עידו בן יצחק: בחוק שירות ביטחון (תיקון מס׳ 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר), התשנ״ה–1995, בסעיף 6, ברישה, במקום "כ״ג בטבת התשע״ט (31 בדצמבר 2018)״ יבוא ״כ״ז בטבת התשפ״ב (31 בדצמבר 2021)״.

עידו בן יצחק: ".

עידו בן יצחק: אני מציע גם להוסיף את המילים שתחילתו של החוק תהיה ב-1 בינואר, למקרה שיהיו איזשהם עיכובים בלתי צפויים בשבוע הבא ושלא ייצר לנו ואקום.

עידו בן יצחק: כרגע, החוק פוקע ב-31 בדצמבר.

עידו בן יצחק: אני מציע לכתוב במפורש שהמשך החוק, תחילתו ב-1 בינואר.

עידו בן יצחק: המליאה צפויה לדון בזה ב-31 בדצמבר, אבל אם יהיה איזשהו עיכוב סדר היום במליאה, שלא ייצר לנו פער שב-1 בינואר החוק לא חל.

אבי דיכטר: הבנתי.

אבי דיכטר: למה ב-31 בדצמבר ולא לפני זה?

אבי דיכטר: מחר צפויות לעלות רק הצעות חוק לפיזור הכנסת.

אבי דיכטר: היום זה לא יכול לעלות?

עידו בן יצחק: פטור מחובת הנחה - - -

אבי דיכטר: עשינו מבצעים יותר מסובכים.

עידו בן יצחק: כרגע זה מתוכנן לעלות ביום שני.

ערן יוסף: בכל מקרה, זה נכון גם מטעמי פרסום, כניסה לתוקף.

עידו בן יצחק: אני אציין שאם הכנסת מחר אכן מחליטה להתפזר, אז בכל מקרה יש הארכה אוטומטית של תוקף החוק הקיים עד יולי הבא, פחות או יותר.

רועי הראל: אם היא תתפזר השבוע ולא ביום רביעי הבא.

עידו בן יצחק: מה שקובע זה החוק - - -

רועי הראל: כן, אבל אם הוא יעלה מחר ולא ברביעי הבא.

רועי הראל: רביעי הבא זה כבר אחרי ה-1 בינואר.

עידו בן יצחק: אנחנו מתכוונים להביא את זה - - -

אבי דיכטר: אוקיי.

אבי דיכטר: תאריך התחלה ב-1 בינואר 2019.

אבי דיכטר: זה חוק אחד.

אבי דיכטר: עוברים להצבעה.

אבי דיכטר: מי בעד?

אבי דיכטר: אחר.

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: מי נמנע?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: בעד החוק – פה אחד

אבי דיכטר: פה אחד תרתי משמע.

אבי דיכטר: החוק אושר.

עידו בן יצחק: "הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 8), התשע״ט–2018 תיקון סעיף 1 1.

עידו בן יצחק: בחוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר), התשס״ה–2005, בסעיף 1, ברישה, במקום ״עד יום כ״ג בטבת התשע״ט (31 בדצמבר 2018)״ יבוא ״עד יום ב״ז בטבת התשפ״ב (31 בדצמבר 2021)״.

עידו בן יצחק: ".

עידו בן יצחק: גם פה נוסיף סעיף תחילה.

עידו בן יצחק: תחילתו של חוק זה ב-1 בינואר 2019.

אבי דיכטר: הערות?

אבי דיכטר: אנחנו מצביעים.

אבי דיכטר: מי בעד?

אבי דיכטר: אחד.

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: מי נמנע?

אבי דיכטר: בעד החוק – פה אחד

אבי דיכטר: פה אחד, תרתי משמע.

אבי דיכטר: החוק אושר.

עידו בן יצחק: עכשיו מבקשת הממשלה שנאפשר למשטרת ישראל שמספר החיילים בין 1 בינואר 2019 ל-31 בדצמבר - - -

אבי דיכטר: מה אנחנו מאשרים עכשיו?

עידו בן יצחק: את מספר החיילים.

עידו בן יצחק: החוק נותן את הסמכות.

עידו בן יצחק: אבל חוק שירות ביטחון גם קובע שמספר החיילים שיוצבו נקבע על ידי שר הביטחון בהסכמת השר לביטחון פנים, באישור הממשלה ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

אבי דיכטר: זאת אומרת, שאנחנו מאשרים לא חוק אלא מאשרים את מספר החיילים.

אבי דיכטר: כוועדה – זה לא לכנסת.

עידו בן יצחק: לא.

עידו בן יצחק: לא צריך את המליאה.

עידו בן יצחק: מספר החיילים שמוצע במשטרת ישראל בין 1 בינואר 2019 ל-31 בדצמבר 2021 הוא 1,161 לשנה.

אבי דיכטר: 1,161 זה המספר שמוכר לנו?

עידו בן יצחק: לשנה.

אבי דיכטר: 1,161 כל שנה.

אבי דיכטר: בכל שנה.

עידו בן יצחק: בכל אחת משלוש השנים האלה.

אבי דיכטר: אוקיי.

אבי דיכטר: מי בעד?

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: מי נמנע?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: בעד הצעת הממשלה – פה אחד

אבי דיכטר: מספר החיילים במשטרת ישראל אושר פה אחד.

עידו בן יצחק: עכשיו, בשב"ס ההצעה היא 760 חיילים בכל שנה, החל מ-1 בינואר 2019 ועד ל-31 בדצמבר 2021.

אבי דיכטר: בשירות בתי הסוהר?

עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: אנחנו מצביעים על החלטת הממשלה לגבי מספר החיילים, לאשר את החלטת הממשלה לגבי מספר החיילים בשריות בתי הסוהר בכל אחת מהשנים עד 2021.

אבי דיכטר: מי בעד?

אבי דיכטר: אחד.

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: מי נמנע?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: בעד הצעת הממשלה – פה אחד

אבי דיכטר: אושר פה אחד.

אבי דיכטר: עוד?

עידו בן יצחק: לא.

עידו בן יצחק: מספיק.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: הישיבה נעולה.