ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 752, 2018-11-26 10:30

יואב קיש: שלום, בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא מוכנות שירותי החירום לפתיחת נמל התעופה רמון באילת.

יואב קיש: שלום לחברת הכנסת נאוה בוקר, שבעצם גם יזמה וגם תנהל את הדיון.

יואב קיש: אני פותח את הדיון וחברת הכנסת נאוה בוקר תנהל את הדיון.

יואב קיש: שלום לחבר הכנסת מאיר כהן ושלום לראש עיריית אילת, מאיר יצחק הלוי.

יואב קיש: שמעתי אתמול במקרה את ראש עיריית אילת, מאיר יצחק הלוי אומר שהאופטימיים מדברים על רבעון ראשון של שנת 2019, והוא מאמין שזה יקרה ברבעון השני של 2019.

יואב קיש: אני חושב שיש כאן שאלות כבדות, בוודאי ובוודאי בנושא המוכנות.

יואב קיש: המוכנות היא נושא שמתכלל גורמים רבים.

יואב קיש: חברת הכנסת נאוה בוקר מובילה גם את ועדת המשנה של כיבוי אש פה בוועדה, ועושה הרבה דברים בנושא כיבוי אש, אבל הנושא הזה ראוי למליאת הוועדה ומכליל בתוכו גם נושאים של ביטחון פנים, משטרה, מד"א, היערכות למצבי חירום.

יואב קיש: מל"ל גם הגיעו?

לאה קריכלי: מל"ל יגיעו.

לאה קריכלי: זאב ווה צוק רם כאן.

לאה קריכלי: הוא היה במל"ל.

צוק רם: אקס.

יואב קיש: אקס מל"ל.

יואב קיש: כמובן גם תחבורה ונושאים נוספים.

לאה קריכלי: ראש רח"ל (רשות חירום לאומית).

יואב קיש: ראש רח"ל.

יואב קיש: אז קודם כול, נאוה בוקר, תודה רבה שהבאת את הנושא הזה לוועדה.

יואב קיש: אני מעביר לך את הדיון ואת מובילה את הדיון, תודה רבה.

נאוה בוקר: תודה, תודה.

נאוה בוקר: בוקר טוב לכולם.

נאוה בוקר: תודה ליושב-ראש הוועדה, יואב קיש על הדיון החשוב הזה.

נאוה בוקר: הדיון הזה עוסק במוכנות לחירום של נמל התעופה הבין-לאומי החדש של אילת, שדה התעופה רמון.

נאוה בוקר: אני קיבלתי לאחרונה פניות ממספר גורמים שהתריעו בפניי.

נאוה בוקר: הם אומרים שלמרות שהשדה הזה עתיד לשמש מאות אלפי נוסעים בשנה, לצערנו הוא לא ערוך להתמודד עם מצבי חירום.

נאוה בוקר: זה שדה שמתעתד להיות השני בגודלו בישראל והוא לא ערוך; שירותי החירום לא ערוכים במקרה של אסון.

נאוה בוקר: אנחנו מדברים על כבאות והצלה, על אכיפת החוק, על מד"א ועל שירותים רפואיים.

נאוה בוקר: הנושא הזה עלה משום שהשירותים האלה, שאמורים להיות מסופקים גם לנמל התעופה על ידי העיר אילת לא תוגברו ולא הוכנו כדי לשרת שדה תעופה בסדר גודל כזה.

נאוה בוקר: יש מחסור בכוח אדם ובתקציבים למרות שהיו, נדמה לי, יותר מחמש שנים להיערך לפתיחת הנמל הזה.

נאוה בוקר: נכון?

נאוה בוקר: ראש העיר אילת, מאיר יצחק הלוי?

מאיר יצחק הלוי: נכון.

נאוה בוקר: אני רוצה להקריא בקצרה את הפנייה שהגיעה אלי מחבר מועצת העיר, עיוש אלמליח.

נאוה בוקר: הוא מדבר על כך שלמרות הקמת השדה – השדה הזה היה אמור להיפתח לציבור כבר בחודש אוקטובר 2018, וזה לא קרה, ואני מבינה שיש צפי לעוד כמה חודשים.

נאוה בוקר: למרות שהשדה אמור להיפתח, אין שינוי משמעותי בגופים האלה: כבאות, משטרת ישראל, מד"א ובית חולים בעיר אילת – אם בגודלם הכללי ואם במצבת כוח האדם, בתקציבים – הם לא יוכלו לספק את המענה האופטימלי בזמן חירום.

נאוה בוקר: בנוסף, השדה הזה אמור לשמש, כפי שאמרתי, נמל תעופה בין-לאומי שמתוכנן להיות השני בגודלו בישראל, שמגדיל את הצורך בהתאמתם של הגופים האלה למציאות החדשה בשטח.

נאוה בוקר: אם חס ושלום יקרה אסון – זמן נסיעה של רכב מהעיר הגדולה הקרובה ביותר לאילת – זה משהו כמו ארבע שעות.

נאוה בוקר: או זמן טיסה מתל אביב הוא שעה, במקרה הטוב, אם יש טיסות, ובתקווה שבזמן חירום שדה התעופה גם לא יושבת באופן מלא ותהיה דרך אווירית להגיע.

נאוה בוקר: הבקשה של עיוש אלמליח הייתה לבדוק את הנושא הזה, כי כל דחייה בנושא מהווה סיכון לביטחון האזרחים ולחיי אדם בכלל.

נאוה בוקר: לפני שאני פונה לראש עיריית אילת, מאיר יצחק הלוי, אני רוצה לברך אותך על זכייתך בבחירות.

נאוה בוקר: אנחנו שמחים שאתה איתנו.

מאיר יצחק הלוי: תודה.

נאוה בוקר: נבחרת מחדש בפעם השלישית?

מאיר יצחק הלוי: רביעית.

נאוה בוקר: רביעית, יפה.

נאוה בוקר: אז אני רוצה ל - - -

מאיר כהן: אני ומאיר התחלנו לפני 15 שנה.

מאיר יצחק הלוי: נכון.

מאיר כהן: נבחרנו ב-2003.

נאוה בוקר: מאיר ומאיר.

מאיר כהן: אני בדימונה והוא באילת.

נאוה בוקר: שני המאירים.

נאוה בוקר: אני רוצה לבקש ממך שתציג בפנינו איזושהי תמונת מצב של שירותי החירום בעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אני רק רוצה להבהיר את הדברים – אני לא הזמנתי את הישיבה.

נאוה בוקר: זה לא אתה.

מאיר יצחק הלוי: לא אני הזמנתי, אבל ביקשתי להצטרף לישיבה משום נושא אחד שאני בקיא בו.

מאיר יצחק הלוי: אני פחות בקיא בנושאים החירומיים.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להניח שהחברים מכב"ה והמשטרה בקיאים ממני בנושא.

מאיר יצחק הלוי: מבחינת אינוונטר הדרישות שלהם, אני לא יודע להתייחס לזה בפרטים.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להתייחס לנושא אחד שאני רואה בו נושא חשוב מאין כמותו והוא נושא הנגשת השדה לעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: נכון להיום אורך הכביש מהכניסה לעיר ועד לשדה התעופה הוא כ-16 קילומטר.

מאיר יצחק הלוי: היום, עוד בטרם השדה נפתח, אנחנו כבר יודעים להגיד שבמרב ימות השבוע הכניסה לעיר פקוקה, ומי שנכנס לעיר בסופי שבוע עם רכב, יודע על מה אני מדבר.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מוצאים את עצמנו פעמים מעל ל-50 דקות תקועים בכניסה לעיר.

מאיר יצחק הלוי: כשאני אומר הכניסה לעיר, זה יכול להיות באורכים של שלושה–ארבעה קילומטרים, וזאת עוד בטרם נפתח שדה התעופה.

מאיר יצחק הלוי: ברגע שייפתח שדה התעופה, אם לא תבוא חשיבה יצירתית לפתיחת הפקקים – אז נהיה, כמו שאני מתריע כבר הרבה מאוד זמן, בכאוס תחבורתי.

מאיר יצחק הלוי: נכון להיום ניתן מענה, שאני מגדיר אותו כמענה על גבול הקוסמטי.

מאיר יצחק הלוי: יש שלושה מעגלי תנועה שפותחים אותם – דרך אגב, מי שעושה את זה היא חברת נתיבי ישראל – ומחסום, שגם הוא נפתח.

מאיר יצחק הלוי: אני טוען שזה ייתן מענה חלקי מאוד לזרימת התחבורה בעיקר מצפון לדרום, וצריך לעשות מעשה אחר, שונה – נתיב סטרילי, קרונית חשמלית או כל רעיון אחר.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה בשני היבטים.

מאיר יצחק הלוי: ההיבט האחד הוא ההיבט השירותי.

מאיר יצחק הלוי: בן אדם שיעלה בשדה דב יגיע תוך 30 דקות, ואני מקווה שהוא יעלה תמיד משדה דב, ואחרי 30 דקות מהשדה הוא יכול למצוא עצמו תקוע - -

נאוה בוקר: נכון.

מאיר יצחק הלוי: - - למשך יותר זמן מכל משך הטיסה – בכניסה לעיר.

מאיר יצחק הלוי: זה מצב שיקרה.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה בוודאות מלאה.

מאיר יצחק הלוי: יש לנו מחקרים שהעברנו אותם למי שצריך להעביר.

מאיר יצחק הלוי: הבעיה האחרת היא הבעיה החירומית, שאם חלילה יש איזושהי בעיה מכל סוג שהוא על כביש הערבה, ונכון להיום הכביש הזה, לצערי הרב, בחלקים הצפוניים שלו עדיין גובה דמים, או חלילה בשדה התעופה, בעצם זה הציר המסודר היחיד שיש לכניסה לעיר אילת, ואוי לנו ואבוי לנו.

מאיר יצחק הלוי: לכן אני אומר, שצריכה לבוא מפה פנייה מאוד ברורה.

מאיר יצחק הלוי: השקיעו בשדה הזה, אגיד את זה בזהירות, קרוב ל-2 מיליארד שקלים, נגיד 1.8 מיליארד.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שהשקעה של עוד 7%–8% להנגיש את השדה, כמו שאומרים שצריך להנגיש שדה תעופה בין-לאומי, מחויבת המציאות.

מאיר יצחק הלוי: אל לנו להסתפק במה שיש.

נאוה בוקר: חשוב מאוד.

מאיר יצחק הלוי: מעבר לזה, אני מציע שהגורמים החירומיים יתנו את דעתם.

נאוה בוקר: יש כאן נציג ממשרד התחבורה?

מיכל קלה-בן חמו: יש נציג ממשרד התחבורה.

נאוה בוקר: אני אשמח לשמוע בהקשר לדברים שהוא דיבר עליהם האם יש תוכניות עתידיות לפתוח איזשהו - - -

מיכל קלה-בן חמו: שמי מיכל קלה-בן חמו, אני ראש אגף חירום במשרד התחבורה.

מיכל קלה-בן חמו: בדיון הנוכחי לא הגיע נציג של אגף תכנון כדי לתת מענה לזה.

מיכל קלה-בן חמו: אני כן יודעת שפיתחו שם מבחינה תחבורתית גם רמזורים ליד וגם טופל הנושא של תחבורה ציבורית – אוטובוסים וכולי – שיתנו מענה בעתיד.

נאוה בוקר: אוטובוסים?

נאוה בוקר: סליחה, מה אמרת?

מיכל קלה-בן חמו: ניתן מענה של תחבורה ציבורית – ניתנה חשיבה לזה – ויינתן בעתיד מענה של תחבורה ציבורית כחלק מהגישה לעיר.

נאוה בוקר: כן, אבל זה לא פותר את הבעיה.

מאיר יצחק הלוי: האוטובוסים התעכבו.

מאיר יצחק הלוי: היא יודעת את זה.

מיכל קלה-בן חמו: לא, אתה מדבר על הפתיחה של עוד נתיב.

נאוה בוקר: הוא מדבר על הפקקים בכניסה לעיר.

מאיר יצחק הלוי: מהשדה ועד העיר.

מיכל קלה-בן חמו: ביקשתי התייחסות מהנציג הרלוונטי.

מיכל קלה-בן חמו: אתייחס לזה בהמשך כשאקבל את ההתייחסות.

נאוה בוקר: אוקיי, בסדר גמור.

נאוה בוקר: כן, חבר הכנסת מאיר כהן.

מאיר כהן: תראי גברתי יושבת-הראש, אין יותר מתאים למדינה שלנו מאשר חוכמת חלם שקורית היום בשדה התעופה הטוב הזה.

מאיר כהן: אגב, ביום חמישי במקרה נסעתי לאילת, וכאמרתו של ראש העיר, ביום שגרתי שהוא לא יולי–אוגוסט לקח בערך כ-25 דקות בפקק בכניסה לעיר, ואנחנו לא מדברים על חודש יולי–אוגוסט, כשהעיר מוצפת.

מאיר כהן: נסעתי מדימונה, ואני חושב שהגעתי מהר מאשר העמידה הזאת בפקק, במיוחד עכשיו עם הכיכרות שפותחים שם.

מאיר כהן: דבר אחד, צר לי מאוד שמפלגת - אנשי – מפלגת הליכוד –

קריאה: כיאה לאיש פוליטי.

מיכל קלה-בן חמו: מפלגה, כן.

מיכל קלה-בן חמו: אנחנו לא חברי מפלגות.

מאיר כהן: כן, מפלגת הליכוד ומשרד התחבורה לא הגיעו לכאן, אבל זה באמת שלומיאלי, חבריה.

מאיר כהן: שיהיה ברור לכם, זה מביש שהשדה גמור כולו, אבל כל המעטפות הביטחוניות והבטיחותיות עדיין מדשדשות.

מאיר כהן: לא קורה בשום מדינה בעולם דבר כזה.

מאיר כהן: איזו ריצה מטורפת להקים את השדה ולאחר מכן יושבים כאן אנשי הכבאות ואומרים: אנחנו לא ערוכים לזה, וראש העיר יושב ואומר: אני לא ערוך לזה, וממה נפשנו?

מאיר כהן: אני יודע שלפני כחודשיים הייתה תמונה של שר התחבורה ואי אלו מחבריו בטיסה הניסויית, נכון?

מאיר כהן: בנחיתה הראשונה בשדה.

מאיר כהן: השדה לא ייפתח – כמו שהוא נראה – הוא לא ייפתח בחודש הבא.

מאיר כהן: אין שום סיכוי שבעולם שהוא ייפתח, אלא אם כולכם תהיו אנשי בשורה.

נאוה בוקר: תציג את עצמך כדי שיהיה בפרוטוקול.

יהודה קסנטיני: אני יהודה קסנטיני, מפקד תחנה אזורית באילת.

יהודה קסנטיני: אני מלווה את התהליך של השדה הזה עוד לפני שהתחילו אותו, מהתכנון שלו, ואני מלווה אותו עד היום.

יהודה קסנטיני: יש לי צוות שעובד עם השדה הזה, גם לאורך כל נושא בטיחות האש, מהתכנון ועד הטופס ארבע שאני אמון ואחראי עליו.

מאיר כהן: יש כבר טופס ארבע?

יהודה קסנטיני: בחלק מהמבנים אנחנו עוברים, בחלק מהמבנים הם עשו את כל מה שצריך והעבירו, אבל יש לנו בעיה אחת.

יהודה קסנטיני: מאחר שהאזור שלנו הוא אזור ייחודי, והמענה האסטרטגי לנמל התעופה הזה מחייב כוח מסוים כדי שייתן שם מענה הולם ויחס לעיר, אי אפשר להחליט – דם כזה או דם כזה.

יהודה קסנטיני: כי כמות הכוח הקיימת באילת כרגע היא כמות כוח שמסוגלת לתת מענה למלונות שיש באילת ולמבנים שיש באילת ולכל מה שקורה באזור אילת.

יהודה קסנטיני: אי אפשר לפצל את הכוח.

יהודה קסנטיני: כאשר יש לי איזה אירוע אסטרטגי בעיר – אני יכול להגיד שאת הכוח הזה אני עוצר ואני מעביר אותו לשדה תעופה שאני יכול לתת שם מענה.

יהודה קסנטיני: זהו הדבר.

יהודה קסנטיני: הנושא הזה עלה בכמה דיונים שקיימנו גם עם זאב ווה צוק רם וגם עם כל גורמי החירום.

יהודה קסנטיני: לצערי, אנחנו לא ערוכים מבחינת כיבוי אש בשורה התחתונה.

יהודה קסנטיני: משרד האוצר לא מוכן לבוא ולתמוך בהקמה של תחנה קרובה לשם שמסוגלת לתת מענה בזמן הצורך גם לנמל התעופה וגם לפריפריה.

יהודה קסנטיני: המשמעות של תחנת כיבוי שם שתהיה ברמה בינונית היא משמעות אסטרטגית ממעלה ראשונה, כי אם אנחנו מדברים גם על מענה במעטפת – אירוע שיהיה אירוע דומה להחלטה על סגירת בן גוריון לכמה שעות – כל המטוסים שיגיעו לאזור הזה – התעבורה שתהיה לאזור וכל מה שיקרה שם – אנחנו לא נהיה מסוגלים לתת מענה עם כמות כוח האדם והכלים הנמצאים במצב הקיים.

נאוה בוקר: חמור מאוד מה שאתה אומר.

מאיר כהן: אל תתייחס רק לפיק שייבינג.

נאוה בוקר: חמור מאוד מה שאנחנו שומעים כאן.

מאיר כהן: תראה, אף אחד בפיק שייבינג כזה, אף אחד לא ייתן לך את כל כוח האדם במידה ויקרה דבר מה.

מאיר כהן: אני שואל: היום, האם מתוכננת לשדה יחידת כיבוי עצמאית שיושבת בשדה 24 שעות, 7 ימים בשבוע עם כל מה שהם צריכים?

מאיר כהן: האם מתוכנן דבר כזה?

נאוה בוקר: ומתי?

נאוה בוקר: סליחה, לא הבנתי.

נאוה בוקר: הוא מסוגל לתת מענה?

יהודה קסנטיני: מענה לכיבוי אווירי - -

מאיר כהן: טיסות חירום.

יהודה קסנטיני: - - וטיסות חירום וזה, הוא מסוגל לתת מענה בפרק זמן מסוים, עד שתיים וחצי דקות.

נאוה בוקר: כן, אבל לא במקרים של אסון.

יהודה קסנטיני: לא.

יהודה קסנטיני: אסון – בכל מקרה החוק אומר שמי שאחראי על הכול הוא אני.

יהודה קסנטיני: מי שנמצא שם: אני או מקבילי מפקד המחוז או נציב כבאות והצלה בסוף, על פי שרשרת הפיקוד.

יהודה קסנטיני: מה נכון לומר?

יהודה קסנטיני: שהחבר'ה האלה מחויבים במעטפת חירום.

יהודה קסנטיני: מעטפת חירום לא רק של כיבוי: גם של כיבוי, גם של מד"א - - -

נאוה בוקר: כל הגופים.

יהודה קסנטיני: כל הגופים האלה צריכים להגיע.

יהודה קסנטיני: ראו, היה לפני שבוע מטוס חירום של Embraer שלא היו לו בלמים – ביום שבת האחרון או לפני שבועיים, אם אני לא טועה – והוא נחת בבן גוריון.

יהודה קסנטיני: שימו לב לצי הכלים שהגיע לשם לסייע.

יהודה קסנטיני: ההבדל בין אילת לבין מרכז הארץ – שב-20 דקות אנחנו מגייסים את כל הכוח הדרוש כדי לתת שם מענה.

יהודה קסנטיני: באילת, רבותיי, לא נוכל לתת את זה.

יהודה קסנטיני: אין לנו מספיק, כי אנחנו גם צריכים לתת מענה לכל – יש לנו כ-50 פלוס בתי מלון בעיר; יש לנו כ-40 פלוס מחסניות בעיר; יש לנו בניינים גבוהים ובתי הארחה וכל מיני מתקנים שנידרש לתת להם מענה הולם כמתבקש לעיר תיירות ברמה הזאת.

נאוה בוקר: בעצם, אתה אומר שאתם צריכים תחנה נוספת סמוכה לשדה.

יהודה קסנטיני: כן, אני מנסה לומר שכן, אנחנו צריכים לבנות.

יהודה קסנטיני: כרגע נמל התעופה הקצה לנו שטח, והתחלנו תהליך של טופס ארבע יחד עם העירייה.

יהודה קסנטיני: סיימנו אותו, והמתנו לאוצר.

יהודה קסנטיני: האוצר צריך להתחיל לתקצב אותנו כפי שנקבע.

יהודה קסנטיני: האוצר לא עושה את זה ומתעלם מהנושא הזה, וחבל, כי צריך להכשיר אנשים.

יהודה קסנטיני: לא ייתכן ש – למען אזרחות טובה ואכפתיות אני אשתדל להוציא מהכוח הקיים באילת – לבוא ולחלק כמפקד ולהחליט מה אני עושה בשלבי הפתיחה.

יהודה קסנטיני: מדובר פה בפתיחה בעוד שלושה חודשים – עד שלושה חודשים.

יהודה קסנטיני: השדה הזה – אנחנו מלווים אותו בתרגילים והכול – יצטרך להיפתח.

יהודה קסנטיני: מישהו יצטרך לתת את הדעת על כמות כוח האדם אם חלילה יקרה שם משהו, וכולנו מכירים את המקום – אני לפעמים מתאר אותו כשוויץ.

יהודה קסנטיני: אני אומר גם לכולם: היידי בת ההרים מסתובבת על ההרים שם, מחלקת פרחים.

יהודה קסנטיני: אני מתאר את זה בצורה הזאת בכוונה כדי שנוכל להבין מהן המשמעויות.

יהודה קסנטיני: המקום הזה נמצא במקום שאנחנו חייבים לתת את הדעת על כל ההיבטים הביטחוניים, ואני אומר את זה ברצינות כי אני נמצא שם ואני אצטרך להתמודד עם זה לא מעט, ואמרתי את זה בכל הישיבות ואני אומר.

יהודה קסנטיני: בישיבה האחרונה קמו נציגי האוצר, מנכ"ל המשרד לביטחון פנים ועוד מי שהיה שם מבחינת המנכ"לים, ונתבקשו לתקצב את זה.

יהודה קסנטיני: אנחנו תקצבנו.

יהודה קסנטיני: תקצבנו והעברנו את התקציב הזה כדי לקבל תשובה, וחבל.

יהודה קסנטיני: אנחנו מפספסים את המומנט והמקום הזה צריך להיות.

יהודה קסנטיני: בגרמניה – במקום שלא הייתה לו בטיחות – הורידו את נמל התעופה הזה.

נאוה בוקר: אז - - -

יהודה קסנטיני: עוד דבר אחד, ממה שבדקתי, אין נמל תעופה בעולם ברמה הזאת שלא תהיה לו פריפריה כלכלית שתעבוד שם בצורה שלא משתמעת לשתי פנים.

יהודה קסנטיני: הכבישים האלה יהיו סואנים.

יהודה קסנטיני: נמל התעופה הזה, אם אני מתאר אותו לעתיד – נמל תעופה שחמש שנים לא גובה מיסים או נותן הטבות כאלה או אחרות – יתחילו לרוץ לשם לא מעט אנשים שיגיעו למבצעים כאלה ואחרים כדי לטוס ולצאת מהארץ לכל מיני יעדים.

יהודה קסנטיני: מי שיצטרך להתמודד עם זה – זה אנחנו – עם העומס ועם כמות התאונות.

יהודה קסנטיני: מה שאנחנו לא רוצים שיהיה ואיך שאנחנו רוצים שזה יתקיים.

יהודה קסנטיני: אני חושב שלעם ישראל מגיע ביטחון – גם אזרחי, שהוא יודע שיש מי שייתן לו מענה בזמן ריאלי.

יהודה קסנטיני: כאשר הוא לכוד בתוך הרכבים האלה, בחום של אילת לאורך זמן – הוא מצפה שנגיע כמה שיותר מהר כדי לתת לו את המענה ואת החילוץ המהיר ביותר.

יהודה קסנטיני: אני חושב שצריך לעשות בזה סדר, ולזרז את ההליך הזה, כי זה לא יכול להימשך בצורה הזאת.

יהודה קסנטיני: אני אומר את זה כדברים מהלב, באמת.

נאוה בוקר: אתה מחזק כאן בעצם את דבריו של ראש העיר שהציג את זה בפשטות – הפקקים בכניסה לעיר הולכים ומתגברים.

יהודה קסנטיני: לגמרי.

מאיר יצחק הלוי: יהיה כאוס.

מאיר יצחק הלוי: זה ברור לי לגמרי.

נאוה בוקר: אני מקווה שבהמשך נקבל את התשובה מהנציג.

מיכל קלה-בן חמו: אני רק רוצה לציין שהדיון הזה נועד לדון בנושא החירום – מענה חירומי לשדה תעופה ולא לדברים מסביב.

מיכל קלה-בן חמו: אני מבינה שעולים פה דברים נוספים לחירום.

נאוה בוקר: אנחנו מדברים על כך שלא תהיה גישה.

נאוה בוקר: במצב של חירום – אנחנו בבעיה.

נאוה בוקר: אם הם יצטרכו לעמוד בפקק, אמבולנסים וכאלה, שלא נדע ושלא נצטרך, כן?

יוסף שפיצר: אבל אני מבקש להוסיף - - -

נאוה בוקר: מי אתה, אדוני, רק תגיד את שמך ואת התפקיד.

יוסף שפיצר: אני מנהל מחלקת שדות תעופה ומנחתים ברשות התעופה האזרחית.

יוסף שפיצר: גם ראש העיר וגם משרד התחבורה – היה צוות שהוקם גם במסגרת סגירת שדה דב שבוחן את כל החלופות לנגישות לבן גוריון וגם את הנגישות לעיר אילת.

יוסף שפיצר: חלק מהחלופות מיושמות כיום: גם רחבת הכיכרות – ולכן יש פקקים היום, כי יש עבודות – וגם הרחבת המחסום.

יוסף שפיצר: לכן לכל הנושא אין משהו יותר יצירתי.

יוסף שפיצר: יכול להיות שיש רכבת, אבל הצוות צריך להציג לך את הדברים כשהוא פה עכשיו.

מאיר יצחק הלוי: רק כדי שנדייק בנתונים – הוקם צוות בראשותו של צ'רלי סלומון, איש נפלא.

מאיר יצחק הלוי: הייתי חבר בצוות והודעתי שאני לא מקבל את המסקנות.

מאיר יצחק הלוי: אמרתי את זה בצורה ברורה.

מאיר יצחק הלוי: זה מופיע בפרוטוקולים, כי אמרתי שהמסקנות לא יתנו את המענים הראויים.

מאיר יצחק הלוי: אספר לכם מה היה ברעיונות, כדי שנדע, ולא אני דרך אגב אלא אחד הרעיונאים המצוינים שהיו היה שר התחבורה.

מאיר יצחק הלוי: למשל, ההחלטה שתהיה רכבת חשמלית מהשדה – הייתה הצעה כזאת של השר ואני חושב שזאת הייתה הצעה נכונה.

נאוה בוקר: איפה זה עומד היום?

מאיר יצחק הלוי: בזמנו ביקשו דווקא מחברת נמלי ישראל להכין תוואי אלטרנטיבי.

מאיר יצחק הלוי: הצעה שנייה אמרה לבנות מסלול - - -

נאוה בוקר: סליחה, אני קוטעת אותך כאן.

נאוה בוקר: זה בשלבי תכנון כרגע?

מאיר יצחק הלוי: לא.

מאיר יצחק הלוי: לפחות לא ממה שאני יודע.

יוסף שפיצר: אי אפשר הכול תכנון.

מאיר יצחק הלוי: דקה, דקה, רק נשלים את הדברים כדי שנדע מה היה.

נאוה בוקר: אוקיי.

מאיר יצחק הלוי: זה שהיום נעשות פעולות – זה נכון.

מאיר יצחק הלוי: זה שהם לא יתנו את המענים הראויים – זה גם נכון, וכולם יודעים את זה.

מאיר יצחק הלוי: היו כמה החלטות שאני מגדיר אותן יצירתיות.

מאיר יצחק הלוי: הראשונה היצירתית באמת הייתה מצדו של השר ישראל כץ, שעשה עבודה נפלאה, יש לומר.

מיכל קלה-בן חמו: נכון.

סטרילי, הכוונה: החלטה נוספת, שיהיה מסלול רק לתחבורה ציבורית מהשדה.

סטרילי, הכוונה: צריך לזכור שעל הכביש הזה, נכון להיום, נוסעות מעל ל-1,000 משאיות בכל יום.

סטרילי, הכוונה: חברים, תחשבו מה קורה עכשיו.

סטרילי, הכוונה: תחשבו מה יקרה במצב שמגיעים תיירים מתל אביב או משטוק

סטרילי, הכוונה: הולם לעיר הנופש האילתית והם נמצאים תקועים – לא משנה אם באוטובוס או במונית או ברכב – בין משאית של עגלים למשאית של מכוניות מיפן או משאית עם חומרים כימיים שמגיעים מאזורים שונים.

סטרילי, הכוונה: זה המצב.

סטרילי, הכוונה: אין כאן High way שאתה אומר: אתה תלך במסלול החליפי.

סטרילי, הכוונה: זה לא המצב.

סטרילי, הכוונה: יש כרגע כביש אחד בלבד – כביש 90, שבמענים העכשוויים אני טוען ואני אומר ואני יודע גם מה יקרה.

סטרילי, הכוונה: אגיד לכם מה יקרה – בעוד שנה ומשהו נשב פה ונגיד: וואלק, בואו נראה מה עושים, ואז נשקיע בזה פי כמה וכמה.

נאוה בוקר: השאלה אם יפתחו או לא יפתחו עד אז.

נאוה בוקר: טוב, נתקענו בפקקים והדיון היה על שירותי החירום.

מאיר יצחק הלוי: נכון, נכון.

נאוה בוקר: בזה באמת אנחנו נמתין לתשובה של משרד התחבורה.

נאוה בוקר: אני רוצה לשמוע גם את נציג משטרת ישראל, איך הם רואים את המצב.

ישראל גאלי: בוקר טוב, אני ישראל גאלי, ראש ענף מבצעים של המחוז הדרומי במשטרה.

ישראל גאלי: אומר כמה דברים בעניין הפעולות של משטרת ישראל.

ישראל גאלי: המשטרה נערכה בעבודת מטה לפתיחת השדה.

ישראל גאלי: צריך לזכור שאנחנו התחלנו את ההיערכות בערך מפברואר 2018, כי בעצם השדה עצמו נמצא בתחום אחריות של בט"פ וצה"ל.

ישראל גאלי: במסגרת הבנות שבוצעו בין צה"ל למשטרה, סוכם כי משטרת ישראל תהיה אחראית באירוע חירום מהגדרות ופנימה וצה"ל מהגדרות והחוצה.

ישראל גאלי: הדבר הזה צריך עדיין לקבל אישור נוסף, הצעת מחליטים.

ישראל גאלי: זה צריך לעבור בהצעת מחליטים, כל סוגית העברת תחומי האחריות לבט"פ.

ישראל גאלי: למרות הדבר הזה, אנחנו בעצם התחלנו בעבודת מטה סדורה כדי שנהיה ברמת מוכנות מבחינתנו לשדה.

ישראל גאלי: ברמה של השגרה אנחנו מינינו - - -

נאוה בוקר: מצבת כוח אדם גדלה?

ישראל גאלי: כן, הכול.

ישראל גאלי: ברמת השגרה, מינינו מפקד.

ישראל גאלי: בנינו יחידה של 18 שוטרים בפיקוד רפ"ק עם עוד תשעה סיירים, שכל ייעודם הוא להיות בשדה.

ישראל גאלי: הם יושבים בשדה ונותנים מענה לכל היבטי השיטור בשדה.

ישראל גאלי: זו יחידה עם קצין ועוד תשעה סיירים.

ישראל גאלי: נכתבו נהלים להפעלת השדה, מבחינתנו – בהיבט של המשטרה – בשגרה.

ישראל גאלי: לעניין החירום, גם כאן אנחנו נערכים עם פקודות לחירום.

ישראל גאלי: בהקשר הזה ביצענו גם תרגיל שממנו עלו לקחים.

ישראל גאלי: לגבי זמן ומרחב, שקודם ציינת, לגבי העיר אילת – זמן ומרחב רלוונטי לכל תרחיש חמור – זה דבר שהוא נכון בהיבט של זמן ומרחב.

ישראל גאלי: אומר בסוגריים – לא קשור לשדה בצורה ישירה – לפני כחודש וחצי משטרת ישראל חנכה את יחידת יס"מ אילת – כוח שיטור איכותי לטובת העיר.

נאוה בוקר: יפה.

ישראל גאלי: זה גם כחלק מהמענה המבצעי – לא רק לאירוע הזה אלא לאירועים נוספים.

ישראל גאלי: כדי להתגבר על הפערים של זמן ומרחב בעיר אילת, בימים האלה אנחנו יושבים מול צה"ל ומכינים תוכנית שתכלול שני היבטים: ההיבט האחד הוא בעקבות אירוע חריג – איך אני מקבל באופן מידי כוחות מצה"ל שיתגברו אותי כדי לתת מענה מתוך הבסיסים שמפעילים ומשאירים כוננים בכל זמן נתון.

ישראל גאלי: איך הכוחות האלה יודעים לתת מענה וסיוע בזמן נתון כדי לטפל באירוע הזה.

ישראל גאלי: לצד זה יש תוכנית להטסת כוחות לעיר אילת, ובהמשך אנחנו נתאם את זה גם מול מד"א.

ישראל גאלי: מד"א עדיין לא בתוך הלופ הזה כרגע, אבל הם יהיו איתנו כי זה חשוב לטובת הדבר, לפינוי של היבטי הרפואה אל מול צה"ל בנושא הזה.

ישראל גאלי: כמובן, יש לנו עוד מכלול שלם של פעולות שאנחנו נדרשים לעשות.

ישראל גאלי: אנחנו מתכננים יחד עם רש"ת לעשות תרגיל.

נאוה בוקר: אתה אומר שמבחינת משטרת ישראל – אפשר לומר שאתם קצת יותר ערוכים.

ישראל גאלי: מבחינתנו כמשטרת ישראל, אנחנו ברמת מוכנות טובה לפתוח את השדה.

ישראל גאלי: יש פעולות, כמו שאמרתי קודם, ברבעון הראשון של 2019 אנחנו מתכננים לעשות תרגיל גדול בשדה.

ישראל גאלי: יש כל מיני היבטים---

נאוה בוקר: << יור >> אגב, בדיוק, יש היבט נוסף שאני רוצה לשים עליו דגש.

נאוה בוקר: אני לא יודעת אם אתם זוכרים, בדוח מבקר המדינה לאחר אסון הכרמל נרשם שאחד הכשלים היה חוסר תיאום מוחלט בין שלושת הגופים: משטרת ישראל, כבאות והצלה ושב"ס.

נאוה בוקר: במקרה הזה אני מקווה מאוד שבאמת יש שיתוף פעולה ויש תיאום מסודר בין הכבאות למשטרה ולכלל הגורמים, ואני מניחה שגם תערכו תרגילים כשהשדה ייפתח, לא?

ישראל גאלי: כמו שאמרתי, ברבעון הראשון של השנה אנחנו מתכננים לעשות תרגיל.

ישראל גאלי: נבנה מינהלת והיא תכלול את כל גופי החירום וההצלה, כולל צה"ל, כולל כב"ה, כולל מד"א וכמובן כולל רש"ת שיהיו שותפים לטובת הדבר הזה.

ישראל גאלי: כמו שאמרתי קודם, יש עוד עבודה לפנינו אבל אני יכול לומר שמשטרת ישראל ערוכה מבחינתנו ברמה טובה לפתיחת השדה.

יוסף שפיצר: אני מבקש רק להוסיף.

נאוה בוקר: כן.

יוסף שפיצר: מי שנותן רישיון להפעלת השדה הוא משרד התחבורה, רשות התעופה האזרחית.

יוסף שפיצר: לשדה – אנחנו מחויבים גם כמדינה להיות ערוכים וגם מבחינת הארגונים הבין-לאומיים.

יוסף שפיצר: לכן כל התהליך הזה נעשה.

יוסף שפיצר: זאת אומרת, יש נהלי חירום, יש היערכות, נעשו שלושה תרגילים עם כל הכוחות – כל מי שיושב פה, כולל הצבא – כי הגוף הרציני שנותן מענה שם זה הצבא, ולכן נעשו שלושה תרגילים מלאים: שניים ביום ואחד בלילה.

יוסף שפיצר: לכן, מבחינתנו, יש לשדה רישיון.

יוסף שפיצר: נכון שמבחינת האזור, בגלל המיקום של השדה, אולי צריך לעבות את כל גופי החירום, אבל מבחינתו כשדה, הוא מאושר לפעילות.

נאוה בוקר: אוקיי.

נאוה בוקר: אני רוצה לשמוע בהקשר הזה את ראש רח"ל (רשות חירום לאומית), זאב ווה צוק רם.

צוק רם: שלום לכולם.

צוק רם: האמת היא שאני לא התעסקתי כראש רח"ל בשדה, כי ראש רח"ל אני רק מ-7 באוקטובר.

צוק רם: אבל כסגן ראש המל"ל (המטה לביטחון לאומי), המל"ל ליווה את רשות שדות התעופה ובעצם את כל הגורמים.

נאוה בוקר: אז אתה מכיר את הנושא על בוריו, וקרוב מאוד.

צוק רם: אני מכיר את המָטֶרְיָה היטב.

צוק רם: המשרד לבט"פ – ויש פה את נציג האוצר שנתן את התקנים ותקציב למשרד לבט"פ על מנת שהמשרד לבט"פ, מי ששייך כאן סביב השולחן למשטרת ישראל וכב"ה, יוכל להיערך לשדה.

צוק רם: הם קיבלו 20 תקנים – 7.5 מיליון שקלים הוצאה חד-פעמית.

יהודה קסנטיני: המשטרה קיבלה.

עמיחי דוד: אנחנו הקצינו את התקציב של המשרד.

נאוה בוקר: רגע, רגע.

נאוה בוקר: אנחנו נגיע אליך בסוף.

צוק רם: חבר'ה - - -

נאוה בוקר: אתה יודע שאתה תמיד מסכם את העניינים.

נאוה בוקר: אני שומעת את כל התלונות ואתה צריך - -

עמיחי דוד: להגיב על כולן.

נאוה בוקר: - - להשיב ולהגיב, ובסוף לרשום גם את השיק.

צוק רם: אני מציג מה שהוא אמר.

צוק רם: 7.5 מיליון שקלים שוטף ו-7.5 מיליון שקלים חד-פעמי להיערכות המשטרה וכיבוי אש בשדה.

צוק רם: זאת אומרת, המשאבים ניתנו למשרד לבט"פ.

נאוה בוקר: אוקיי.

צוק רם: משרד האוצר לא מעביר את זה ישירות למשטרה או מעביר את זה ישירות לכב"ה, אלא מעבירים את זה למשרד האחראי עליהם.

צוק רם: פער אחד קיים שצריך לתת לו מענה, והוא נדרש – ואני כנציג המל"ל מטעם ראש הממשלה ליוויתי את כל העסק הזה, וראש הממשלה היה שם מספר פעמים וקבע ונתן שם הנחיות איך להיערך ומה לבצע – זה משרד הבריאות, מגן דוד אדום, שהם לא חוברו לצד התקציבי למרות פניות חוזרות ונשנות שלי.

צוק רם: שנייה, אחר כך כולם יגיבו.

נאוה בוקר: גם כבאות והצלה, לפי מה שאני מבינה כאן, יש בעיה עם הכנתה של - - -

צוק רם: יושבת-הראש, מבחינתנו המשרד לבט"פ הוא המשרד האחראי על שני הגופים.

צוק רם: הם קיבלו את הכסף ואת התקציבים.

נאוה בוקר: יש פה נציג של המשרד לבט"פ?

אדווה מובדלי: כן.

נאוה בוקר: למה את לא יושבת איתנו?

קריאה: צנועה.

צוק רם: << דובר >> אני אסיים.

נאוה בוקר: אני אשמח אם תשבי איתנו.

נאוה בוקר: אחרי כן אשאל אותך בנוגע להקמת התחנה.

צוק רם: אמשיך.

צוק רם: באמת מה שצריך לצאת מהדיון הזה בתמיכתך זה שייתנו את התקציב הנדרש למד"א.

צוק רם: מד"א הוא גוף קצת – הוא לא מוזר, הוא אחראי על הפרה-הוספיטל של מדינת ישראל, הוא אחראי על לתת טיפול לאנשים לפני בתי החולים, אבל הוא מעין גוף עצמאי.

צוק רם: הוא לא מחובר ב - - -

מירי כהן: הוא גוף סטטוטורי, נכון.

קריאה: - - -

צוק רם: הוא גוף סטטוטורי-עצמאי.

צוק רם: הוא לא מחובר למערכת התקציבים המדינתית.

נאוה בוקר: בהחלט.

צוק רם: ולטובת העניין הזה צריך לחבר אותו ולתת לו את מה שהוא צריך לקבל כדי להפעיל את היכולות שלו ואת כל מה שקשור בזה.

צוק רם: יחד עם זאת, מבחינה ביטחונית והגנה על השדה כל הדברים נעשו.

צוק רם: הייתי בביקור שם עם סגן הרמטכ"ל שהולך עוד מעט להיות רמטכ"ל.

צוק רם: ישב שם אביב כוכבי, נתן את ההנחיות לצבא, נתן את ההנחיות למשטרה.

צוק רם: מבחינה זו הכול סגור ומסודר עד כדי שהבאנו גם לחתימתו של שר הפנים, שבתוקף היותו שדה תעופה השדה יהיה מסונף לעיר אילת מבחינה מוניציפלית.

נאוה בוקר: זה לא הכול סגור ומסוגר.

נאוה בוקר: יושב פה מפקד בכיר בכב"ה שאומר לך: אנחנו לא ערוכים.

צוק רם: שנייה, שנייה.

צוק רם: אני מאיר – זה נכון, אבל השאלה מיועדת לא לאף אחד שיושב כאן סביב השולחן, אלא למשרד לבט"פ: מה הם המשאבים שהוא קיבל בעבור כב"ה?

נאוה בוקר: אנחנו כבר נעלה את זה.

נאוה בוקר: בהחלט.

צוק רם: זה עניין פנימי, לדעתי.

צוק רם: נעשו תרגילים.

צוק רם: רת"א (רשות התעופה האזרחית) שריינה את השדה.

צוק רם: לצורך העניין, עשו גם תרגילים ונחיתות של מטוסים.

צוק רם: אם מחר יצטרכו להפעיל את השדה הזה כדי להנחית מטוס כתוצאה מחירום – המטוס יכול לנחות.

צוק רם: הצבא יודע, יש לו את הפקודות המרחביות להגן על השדה.

צוק רם: השדה סונף לעיר אילת.

צוק רם: זה אומר שמבחינת ביטחון הפנים – העיר אילת היא באחריות משטרת ישראל ואילו הצבא אחראי מסביב.

צוק רם: סינפנו את השדה לעיר אילת ושר הפנים חתם על זה, וכתוצאה מכך הם קיבלו את האסמכתה – גם שהכביש באירוע ביטחוני יהיה לטובתם כדי לנסוע ולהגיע לשדה כמה שיותר מהר אם צריך תגבורת, וגם לשליטה מלאה בתוך השדה עצמו - -

נאוה בוקר: מעולה.

צוק רם: - - כי אנחנו לא רוצים שאנשים שיגיעו מחוץ לארץ יראו חיילים בתוך השדה, אלא שוטרים.

צוק רם: בסך הכול יש גם פקודות נוספות – לא אפרט אותן, צה"ליות – לתגבור בזמן אמיתי באמצעות מסוקים וכל מה צריך; גם להביא לשם עזרה ראשונה בפרקי זמן מאוד קצרים.

צוק רם: העסק הזה די סגור.

צוק רם: להערתו של ראש העיר אילת, ובצדק, בכלל לאור מה שקורה אצלנו בכבישים, אאיר לשר התחבורה – בסופו של דבר, רשות שדות התעופה ובניית הכביש במדינת ישראל חונים באותו משרד.

צוק רם: אני חושב שמן הראוי שיסדרו את המענה הזה.

צוק רם: אפילו ציר מיוחד כדי להגיע כמה שיותר מהר למקום.

נאוה בוקר: תודה רבה.

נאוה בוקר: אני רוצה לשמוע את נציגת המשרד לבט"פ.

מאיר יצחק הלוי: יש פה גם את נציגי רשות שדות התעופה אם את רוצה.

נאוה בוקר: איפה?

צוק רם: שרון, הוא הפרויקטור.

נאוה בוקר: אוקיי, אז אתה יודע מה?

נאוה בוקר: בואי תסכמי את לפני משרד האוצר.

נאוה בוקר: נעבור לנציג משדה - - -

יאיר בירנבאום: יש גם כללית, יוסף שפיצר, יש בריאות.

יאיר בירנבאום: הרי בסוף כל החירום צריך לטפל באנשים.

יאיר בירנבאום: גם זה קיים.

יהודה קסנטיני: זה לא ברור להם.

נאוה בוקר: נכון, נכון.

נאוה בוקר: אז אנחנו נגיע אליכם, אבל אני אשמח לשמוע מנציגי שדה התעופה, הנהלת שדה התעופה, תמונת מצב קצרה.

שרון בן עזרא: אני שרון בן עזרא, ראש מינהלת המעבר לנמל תעופה רמון.

שרון בן עזרא: פרויקט נמל תעופה רמון נמצא בשלבים האחרונים מאוד שלו.

שרון בן עזרא: הפעלתו וההיערכות להפעלתו של נמל התעופה כרוכה בין השאר ברישיוּן על פי התקנים העולמיים, על פי הנחיה של הגורם המנחה שהוא רשות התעופה האזרחית.

נאוה בוקר: מה אתה מעריך – מתי ייפתח השדה על פי ההערכה שלכם?

נאוה בוקר: או שזה עדיין, כמו שמדברים, באוויר?

קריאה: עד סוף השנה.

יוסף שפיצר: דיבר ראש העיר.

יוסף שפיצר: טופס ארבע.

שרון בן עזרא: אנחנו נמצאים בשלבים המתקדמים מאוד של ההרצות ושל השלמת הדברים הנדרשים לאכלוס נמל התעופה.

נאוה בוקר: זאת אומרת שהיעד לפתיחה הוא לא ברור.

מאיר מלכה גרניט: זה ברור.

מאיר מלכה גרניט: ברור.

שרון בן עזרא: לא, זה לא שהוא לא ברור.

מאיר מלכה גרניט: לנו הוא ברור מאוד.

שרון בן עזרא: לא, הוא ברור לנו.

שרון בן עזרא: עם השלמת מרכיב ההרצות בזמן הקרוב מאוד ונושא אישורי האכלוס יקבעו שר התחבורה, מנכ"ל הרשות והמוסדות את תאריך הפתיחה.

שרון בן עזרא: לעניין היערכותנו, ההיערכות להפעלת נמל תעופה כוללת בין השאר את רישיוּן השדה.

שרון בן עזרא: אגב, רישיוּן השדה כולל המון מרכיבים מיכולות המסלול, גופי התאורה, איך אנחנו מתחזקים אותו וחלק מהפרקים הם היערכות לתוכנית החירום הנמלית.

שרון בן עזרא: תוכנית החירום הנמלית היא תוכנית חירום, שמחייבת אותנו לטפל באסון תעופתי בשטח השדה עד רמה ראשונית מאוד מסוימת.

שרון בן עזרא: לשם כך, לשאלתך, יש באמת יחידת כיבוי תעופתית פנימית ברשות שדות התעופה, ואנחנו בעצם השלמנו את תוכנית החירום הנמלית הזאת.

שרון בן עזרא: השלמנו אותה בתרגיל גדול מאוד, שכולל גם מטוס חי וגם מאות נפג"מים (נפגעים מדומים על ידי ניצבים).

שרון בן עזרא: לתרגילים האלה קדמו שנתיים של עבודה משותפת תחת מעטפת מל"ל בין כל הגופים.

שרון בן עזרא: אני חייב לציין לטובה את שיתוף הפעולה שהעלית.

שרון בן עזרא: היה פה שיתוף פעולה מלא בקביעת שיטות העבודה והנהלים.

שרון בן עזרא: היה פה שיתוף פעולה מלא בתרגילים המקדימים ובכל התרגילים הסופיים, כולל התרגיל שאפשר את רישיוּנו של השדה.

נאוה בוקר: אוקיי, אבל אתה מסכים איתי שאי אפשר להסתמך רק על הצוות שלכם, אלא צריך שתהיה נקודת כיבוי או תחנה קרובה לנמל.

שרון בן עזרא: אלה עמדות גופי החירום הלאומיים.

שרון בן עזרא: אנחנו יודעים להגיד לגבי מה שקורה בשטח גדרנו והנחיות התעופה העולמית באמצעות רת"א.

שרון בן עזרא: לכך השלמנו - - -

נאוה בוקר: זה שיתוף פעולה מלא, אבל בלי מד"א, עד כמה שהבנתי.

שרון בן עזרא: לא.

מירי כהן: הוא שותף - - -

רונן בשארי: למד"א היה שיתוף בתרגילים.

נאוה בוקר: עוד מעט אנחנו נגיע אליך, רונן בשארי.

נאוה בוקר: משפט אחרון, כי יש לנו רבע שעה לסיום.

שרון בן עזרא: סיימתי.

שרון בן עזרא: אבל רק להערתך האחרונה, אין פה תרגיל או איזשהו שלב או איזשהו נוהל שלא היו שותפים בו כל אחד מהגורמים פה בשיתוף פעולה טוב.

נאוה בוקר: אוקיי.

מאיר יצחק הלוי: - - - אפשר לשאול אותו רק שאלה אחת – מה היא עמדתו לגבי הכביש?

קריאה: הוא מנוּע מלהגיד.

קריאה: מעבר לגדר שלו.

נאוה בוקר: רונן בשארי, ראש אג"מ מד"א.

רונן בשארי: אני אתחבר לכל הגורמים ואני אשלים את מה שיש לי.

רונן בשארי: קודם כול, אני רוצה להבהיר שזה לא רק תקציבית.

רונן בשארי: יש פער שיעלה בחיי אדם – צריך שזה יהיה ברור ויהיה על השולחן.

רונן בשארי: המצב הקיים היום שהמענה ניתן בעיר אילת – יש תחנה ראשית למד"א עם כלי רכב שם, כולל בשגרה, וכיבוי בחירום, ובעצם המענה לשדה התעופה באילת הוא תוך שתי דקות בלבד.

רונן בשארי: בנו שדה תעופה שמרוחק כ-20 דקות מהעיר.

רונן בשארי: תבינו, הפעלה של חירום אורכת עכשיו נסיעה של 20 דקות בלבד, עוד לפני שהגענו לנפגעים בכלל.

רונן בשארי: אחרי שטיפלנו והחזרנו אותם לאילת – זאת אומרת שאנחנו בסבב של 40 דקות עד שעה לאמבולנס אחד, שבתוך העיר אילת הוא היה מסיים את זה בחמש דקות: העמסת הנפגע; העברתו ליוספטל וחזרה לשדה כדי להמשיך בפינוי של נפגעים.

רונן בשארי: זה לעניין השדה.

רונן בשארי: אבל לפני שאני מגיע בכלל לשדה, השדה הזה ייַצר גם מקרי שגרה.

רונן בשארי: היום, אם ניקח את נתב"ג, אז לרש"ת יש מרפאה, יש אמבולנסים שנותנים את המענה הראשוני עד שאנחנו מגיעים.

רונן בשארי: לנמל הזה אין מרפאה ואין כוחות רפואה בשגרה.

רונן בשארי: זאת אומרת, שאם לדוגמה תייר או אזרח ישראלי הגיע לאילת וקיבל התקף לב – הוא יחכה 20 דקות, וזה במידה שתהיה בכלל ניידת פנויה בעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: חשוב ביותר.

רונן בשארי: לכן, תראי, מד"א מלווה את הפרויקט הזה יחד עם כל הגופים, בסדר?

רונן בשארי: ותיכף אשלים את המענה של ה - - -

נאוה בוקר: אז רק תגיד לי מה אתם צריכים.

נאוה בוקר: על מה אנחנו מדברים?

רונן בשארי: בסופו של יום, הייתה עבודת מטה שנמשכה כבר כמעט שלוש שנים.

רונן בשארי: כולם יודעים את הפערים.

רונן בשארי: זה נאמר מעל כל במה, בסדר?

רונן בשארי: ישבנו עם משרד הבריאות ובנינו תוכנית סדורה למענה שכולל תחנת מד"א בנמל, כמו של כיבוי וכמו של משטרה, ששם יהיו ניידת טיפול נמרץ ואמבולנס בשעות שהנמל פתוח – לא צריך מעבר לזה – פעם אחת הם ייתנו את המענה לשגרה ובפעם השנייה הם יהיו עוגן ראשוני לאירוע חירום תעופתי.

רונן בשארי: כמובן שיוצבו בנמל, כמו שיש בנתב"ג רכבי חירום של מד"א שדבר ראשון, האנשים שיגיעו מאילת – ככל שיהיה כוח אדם, הרי בסופו של דבר אילת היא פריפריה, ואין הרבה כוח אדם – אז הכוח אדם שנמצא יגיע לשדה ויוכל לתגבר את האמבולנסים ולעשות עיבוי של כוח הפינוי.

רונן בשארי: הדבר השני הוא בהיטס שיגיע ממרכז הארץ, גם במענה לשדה – ינחתו כוחות, יעלו על הרכבים האלה ויוכלו להצטרף לפינוי.

רונן בשארי: לחלופין, אם חס וחלילה יקרה משהו באילת ינחתו ברמון, יעלו על הכלים ויתגברו את אילת.

רונן בשארי: זאת אומרת, לקחנו את כל התרחישים.

נאוה בוקר: זאת אומרת, הכול זה - - -

רונן בשארי: הכול כרוך בכול בגלל מיקומה הגיאוגרפי של אילת והייחודיות שלה.

נאוה בוקר: אז איפה הבעיה?

נאוה בוקר: תקציבית?

רונן בשארי: הבעיה היא תקציבית.

נאוה בוקר: נמצאת כאן נציגת משרד הבריאות.

אשלים את התמונה: זאת אומרת, בחפ"קים אנחנו יודעים לדבר, ולצערנו הפער של הרדיו הלאומי עדיין שריר וקיים, וגם זאב ווה צוק רם ביושבו כסגן ראש המל"ל וגם עכשיו כראש רח"ל מכיר את הפער, והפער הוא גם פער תקציבי כבד מאוד.

נאוה בוקר: בהחלט.

רונן בשארי: עד כאן.

נאוה בוקר: אז בואו נאפשר לנציגת הבט"פ.

נאוה בוקר: אנחנו נחזור אליכם בדקות שיישארו.

נאוה בוקר: אני רוצה לשמוע איפה זה עומד מבחינתכם, התקציב להקמת תחנת כיבוי סמוכה לשדה.

אדווה מובדלי: מבחינת המשרד ניתן מענה מלא לשנים 2018–2019 בעבור הגופים – הן כב"ה והן משטרת ישראל.

נאוה בוקר: יושב פה מפקד תחנה שאומר שחייבים להקים תחנה בסמוך לשדה.

נאוה בוקר: איפה זה עומד היום?

עמיחי דוד: אני עמיחי דוד ממשרד האוצר ואני יכול לעזור לאדווה מובדלי במענה.

עמיחי דוד: המשרד לביטחון פנים מתכלל את הדרישות של המשטרה והכבאות מול משרד האוצר.

עמיחי דוד: הם מבצעים סדרי עדיפויות גם בתוך הגופים, זאת אומרת, בתוך המשטרה ובתוך הכבאות, ומציגים לנו את הדרישות האלה.

עמיחי דוד: מבחינת הגופים, מבחינת המשרד לביטחון הפנים ומבחינת משרד האוצר ניתן מענה לכלל הדרישות שלהם לשנים 2018–2019.

עמיחי דוד: זאת אומרת, מבחינת סדרי העדיפויות משטרת ישראל והכבאות קיבלו מענה והשדה ערוך לפעולה.

נאוה בוקר: מה עם הקמת תחנה?

נאוה בוקר: אני מבינה שזה בתוכנית, אבל איפה זה עומד כרגע?

נאוה בוקר: הועברו תקציבים?

עמיחי דוד: הועברו תקציבים בהתאם לדרישות של המשרד לביטחון פנים, הכבאות והמשטרה.

נאוה בוקר: האם הדרישות שלכם כוללות הקמת תחנה, גברתי, אדווה מובדלי?

אדווה מובדלי: הדרישות שהועברו על ידי כב"ה.

אדווה מובדלי: המשרד נתן מענה לכלל הדרישות שהועברו על ידי כב"ה.

נאוה בוקר: האם הדרישות על ידי כב"ה כללו הקמת תחנת כיבוי?

נאוה בוקר: כי נראה לי שאנשים פה לא מבינים על מה מדברים.

יהודה קסנטיני: אני רוצה לעשות סדר בדברים.

יהודה קסנטיני: הנושא הזה – ואני אומר עוד פעם באמת – כאילו אנחנו אוטמים את האוזניים ועוצמים את העיניים.

צוק רם: אני חושב שכדאי, סליחה שאני מתפרץ, שיסדרו את זה בבית.

מיכל קלה-בן חמו: נכון.

צוק רם: המשרד לבט"פ - - -

נאוה בוקר: אנחנו מעלים את זה לדיון בוועדה כדי באמת לגעת בכל הנקודות שמונעות את התקדמות.

צוק רם: אבל, אנחנו שליווינו את העניין דיווחנו שהמשרד לבט"פ קיבל בעבור כיבוי אש והמשטרה את כל מה שהוא דרש - -

נאוה בוקר: אוקיי, אז בואו נסכם.

יהודה קסנטיני: זאב ווה צוק רם, אני לא - - -

צוק רם: זה משהו פנימי.

נאוה בוקר: אז היות שזה לא תפקידו - -

צוק רם: לא, זה לא תפקידו להעביר את - - -

נאוה בוקר: - - אני הזמנתי אותו רק כדי שיסביר לי, ו - - -

יהודה קסנטיני: אני בא גם בשם נציבות כבאות והצלה.

צוק רם: אוקיי.

יהודה קסנטיני: באמת תמוה בעיניי שחילקו תקנים, כי לא יכול להיות שאנחנו רוצים לעבוד - - -

צוק רם: אבל אנחנו אומרים לך שניתנו 20 תקנים ו-14 מיליון שקלים.

יהודה קסנטיני: אז אולי הם ניתנו למקום אחר.

נאוה בוקר: אז תשמע, בואו נעשה דבר כזה.

נאוה בוקר: אני חושבת ש טוב שאנחנו עוסקים בכך היום, כי אחת הדרכים למנוע אסון היא להכין מראש.

צוק רם: אנחנו מסכימים לגמרי.

נאוה בוקר: זה בדיוק מה שאנחנו צריכים לעשות עם שדה התעופה.

נאוה בוקר: אני חושבת שלא יכול להיות ששדה תעופה שאמור לשרת מאות אלפי נוסעים לא יכול לתת מענה במצב חירום.

נאוה בוקר: שירותים בסיסיים כמו כבאות והצלה לא יכולים להגיב.

צוק רם: אם לא היו תנאי היסוד – רת"א לא היה נותן את האישור להפעיל את השדה.

נאוה בוקר: << יור >> בואו לא נסתפק בהסקת מסקנות בדיעבד, כי זה מה שיקרה - - -

יהודה קסנטיני: אני לא רוצה לדבר על זה.

יהודה קסנטיני: אם אני אדבר על זה תהיה פה בעיה.

צוק רם: מה זאת אומרת - - - ?

נאוה בוקר: זה מה שקרה באסונות אחרים.

נאוה בוקר: אחרי שקורה אסון – אנחנו מתעוררים.

נאוה בוקר: מטרת הדיון הזה היא לוודא שהכול יפעל כמו שצריך בזמן חירום, חס ושלום, שלא יקרה.

צוק רם: אני איתך לגמרי.

צוק רם: אני מסכים רק - - -

נאוה בוקר: יהודה קסנטיני, מפקדנו, קיבלת תקנים נוספים?

יהודה קסנטיני: לא קיבלתי שום תקן וגם על התחנה, אני כבר אומר לך, שהקדים ועשה נציב כבאות והצלה - -

צוק רם: ש?

קריאה: שמה?

יהודה קסנטיני: - - ואמר שהוא מתחיל את התהליך בבניית התחנה בלי התקנים מהתקציב השוטף שלו.

יהודה קסנטיני: אנחנו יודעים שזה ממשיך ככה אבל זה נעצר בעוד חודשיים–שלושה כי מישהו יעצור את זה.

יהודה קסנטיני: אז חברים - - -

נאוה בוקר: קודם כל, זה מצוין.

יהודה קסנטיני: אבל זה ייעצר.

נאוה בוקר: אבל צריך באמת לדאוג.

נאוה בוקר: –

יהודה קסנטיני: - - ואנחנו לא רוצים שיהיה שם איזה פיל לבן או משהו, כי מחר כולנו נהיה על אותו מטוס, שיזדקק לנו.

יהודה קסנטיני: כולנו נהיה על אותו מטוס עם הפייפר – אנחנו נהיה עליו – וכל אחד יצטרך אותנו.

נאוה בוקר: בהחלט.

יהודה קסנטיני: ואני לא רוצה להרחיב.

יהודה קסנטיני: אני אומר לכם.

נאוה בוקר: לפני סיום, יש פה שלא הגיב?

נאוה בוקר: משרד הבריאות, בבקשה.

מירי כהן: בוקר טוב, אני מירי כהן, מנהלת שירותי הצלה במשרד הבריאות.

מירי כהן: כשאני שומעת את הדיון הזה, ושמענו גם את רונן בשארי, כל העבודה המקצועית נעשתה בכל הנוגע למענה הרפואי של חירום.

מירי כהן: גם בתוך מערכות הבריאות עצמן: מגן דוד אדום למול משרד הבריאות, האגף לשעת חירום, ועדת אר"ן (ועדה לאירוע רב נפגעים) שיושבים בה מיטב המומחים במדינת ישראל – גם רופאים, גם מהצבא, פיקוד העורף וכולי – כל התוכניות למענה הוכנו.

מירי כהן: אכן, רונן בשארי ציין כאן בעיה שאנחנו לא יכולים להתגבר עליה – אבל היא מצריכה התייחסות מיוחדת – המיקום הגיאוגרפי של שדה התעופה שהוא מצב נתון.

מירי כהן: זה בעייתי כי אנחנו יודעים שכשבנמל התעופה בן גוריון קורה אסון או איזשהו אירוע או אפילו סכנה לאירוע – מיד מוקפצים כוחות ותוך כמה דקות יש שם צי של עשרות אמבולנסים, ניידות וכולי – מה שצריך.

מירי כהן: שם יש בעיה מבנית, פיזית-גיאוגרפית בגלל המיקום, ולכן זה מצריך מאיתנו יותר תשומת לב ממדינת ישראל.

מירי כהן: כפי שאמרתי, התוכניות נעשו, ונעשו בשום שכל, כי ניסינו גם לעשות את התוכנית הצנועה ביותר.

מירי כהן: לא תוכנית בומבסטית של מיליוני שקלים.

צוק רם: מענה סביר.

מירי כהן: לא, הרבה כסף.

מירי כהן: והתוכנית הוכנה.

מירי כהן: כל התוכנית שאנחנו מדברים עליה - - -

נאוה בוקר: הכול טוב ויפה, אבל יש כאן שני גופים שלא ערוכים – לפחות שני גופים – זה מד"א וכב"ה.

מירי כהן: שנייה, שנייה, אני רוצה לדבר.

מירי כהן: אני מסכימה איתך ואני מסכימה גם איתם.

מירי כהן: התוכנית הוכנה.

מירי כהן: אנחנו מדברים על תקציב בהיקף שנתי שוטף – ואני מדגישה שזה חייב להיות שוטף – ותקציב חד-פעמי.

מירי כהן: יש אמנם תקציב חד-פעמי בסביבות 3 מיליון שקלים, אבל התקציב השוטף הוא 2.9–3 מיליון שקלים שחייבים להיות מוסדרים בבסיס התקציב למד"א, כי אי אפשר להתבסס על שירותים - - -

רונן בשארי: 4 מיליון שקלים.

רונן בשארי: 3.5 מיליון שקלים.

מירי כהן: 3.5 מיליון שקלים, בסדר.

מירי כהן: אי אפשר להסתפק במענה שניתן לבן גוריון שנמצא במרכז הארץ.

מירי כהן: זה לא קורה לי הרבה, אבל אני קצת מקנאה בפעם הראשונה במשטרה ובכיבוי, שאולי מעלים את הבעיות, אבל הם לפחות קיבלו איזשהו מענה.

מירי כהן: אני מרגישה קצת כמו בסיפור של זהבה ושלושת הדובים: ניתן למשטרה, לכב"ה, אבל למד"א לא נשאר.

מירי כהן: אני מבקשת מהוועדה שתשנה את זה, כלומר, תקרא כאן לאוצר: למד"א יש תפקיד חשוב, ואי אפשר בלי המענה הזה.

מירי כהן: מי שייתן את המענה לפצועים ולנפגעים הוא מגן דוד אדום - -

נאוה בוקר: אוקיי, אז תני לו אפשרות להגיב.

מירי כהן: - - וחייבים להסדיר את הנושא הזה.

מירי כהן: פנינו לאוצר בזמנו, כבר לפני שנה ומשהו, ולצערי הנושא הזה לא הוסדר.

נאוה בוקר: משרד האוצר, משרד הבריאות פנה אליכם.

נאוה בוקר: איפה זה עומד?

עמיחי דוד: אציין שאני לא אחראי על מד"א - - -

מירי כהן: צוות בריאות, כן.

עמיחי דוד: נכון.

עמיחי דוד: עד כמה שאני יודע מד"א אינו גוף שמתוקצב ישירות מתקציב המדינה, והם פועלים - - -

צוק רם: לא, הוא צודק.

עמיחי דוד: הפעילות השוטפת שלהם ממומנת על ידי אגרות והכנסות אחרות שהן לא מתקציב המדינה.

עמיחי דוד: זאת אומרת שכל פעילות, לא רק במקרה של שדה התעופה רמון אלא בכל פעילות - - -

מירי כהן: מעל 100 מיליון - - -

נאוה בוקר: אוקיי, אבל במקרה הזה - - -

מירי כהן: הם מקבלים מעל 100 מיליון שקלים מהמדינה למרות שהם לא מתוקצבים.

מירי כהן: כלומר, הם מוצאים את הדרך, שהיא דרך משרד הבריאות.

עמיחי דוד: עד כמה שאני יודע זה לא בפעילות השוטפת שלהם.

רונן בשארי: אני רק - - -

נאוה בוקר: בנוגע לשדה התעופה, אני רוצה להבין - - -

מירי כהן: אז צריך תקציב מיוחד, אין ספק.

עמיחי דוד: מהיכרותי, מד"א לא - - -

מירי כהן: צריך תקציב מיוחד.

רונן בשארי: אני רק רוצה לחדד את העניין לאור תשובת האוצר.

רונן בשארי: לדאבוני, אני מכיר את זה, אבל מה לעשות שהפרויקט הזה הוא פרויקט חדש.

מירי כהן: הוא פרויקט לאומי.

רונן בשארי: הוא פרויקט לאומי והוא אמור להיות מתוקצב.

רונן בשארי: בסוף יסתדר העניין הכספי.

מירי כהן: תודה.

נאוה בוקר: << יור >> אוקיי, אנחנו חייבים לסיים, אני מצטערת.

נאוה בוקר: שני משפטים משירותי בריאות כללית, רק תציג את עצמך.

יאיר בירנבאום: שמי ד"ר יאיר בירנבאום, הרופא הראשי של שירותי בריאות כללית.

יאיר בירנבאום: אני רוצה להעיר שני דברים.

יאיר בירנבאום: דבר ראשון, אם זה יהיה המצב בשגרה – נהיה בצרה צרורה.

יאיר בירנבאום: אנחנו מטיסים לצפון 40,000 טיסות בשנה של מומחים ומטופלים, ואם הם ייתקעו - - -

יואב קיש: 40 אלף כסאות, לא טיסות.

יאיר בירנבאום: אנחנו מטיסים 40,000 אלף איש.

יאיר בירנבאום: כן.

מאיר יצחק הלוי: לשדה דב אולי.

מאיר יצחק הלוי: - - - תדע את זה.

יאיר בירנבאום: לשדה דב ואם זה יהיה בלוד, ואם זה יחזור, אז בלי לדבר על חירום בכלל – אנחנו נהיה בצרה וגם המטופלים יהיו בצרה.

יאיר בירנבאום: דבר שני, כל הדיונים האלה, כן גוף מתוקצב לא גוף מתוקצב – עם הכללית אף אחד לא דיבר על פתיחת שדה התעופה.

יאיר בירנבאום: ליוספטל יש יכולות מוגבלות.

יאיר בירנבאום: ד"ר בנימין דוידזון יודע שיש כל מיני פקודות שקובעות מה לעשות בעת צרה.

נאוה בוקר: ביוספטל.

מירי כהן: במשרד הבריאות.

בנימין דוידזון: משרד הבריאות, האגף לשעת חירום.

יאיר בירנבאום: אני חושב שצריך לחשוב מחוץ לקופסה, כי אם יתקיים הסצנריו של ראש העיר, אז לא צריך, אולי, להתבסס על יוספטל, אלא צריך לחשוב איך מטיסים את הפצועים, כי רבותיי, כולכם תטפלו בפצועים במשך שעה–שעתיים ובסוף זה עובר לרשות אחרת שתצטרך לדאוג להם לאורך הרבה זמן.

יאיר בירנבאום: אני לא יודע.

יאיר בירנבאום: אני יוצא בעצמי נבוך.

יאיר בירנבאום: אם זה המצב שיהיה, אז צריך בכלל תוכנית פינוי אחרת, שונה לחלוטין.

נאוה בוקר: אז בואו נסכם.

נאוה בוקר: תודה רבה.

לאה קריכלי: אם את רוצה שנתייחס ל - - -

נאוה בוקר: כן.

נאוה בוקר: קיבלת את התשובה?

מיכל קלה-בן חמו: כן.

מיכל קלה-בן חמו: אז כמו שאתה יודע ושותף לתוכניות וכולי, הכביש מהשדה לעיר הוא דו-מסלולי, דו-נתיבי, וחברת נתיבי ישראל במימון של משרד התחבורה מבצעת עכשיו את ההרחבה של מעגלי התנועה לדו-נתיבי.

מיכל קלה-בן חמו: יש מערך תחבורה ציבורית מהעיר לשדה וההפך.

מיכל קלה-בן חמו: מרחיבים גם את הכביש העוקף, את כביש הגישה לבתי המלון.

מיכל קלה-בן חמו: לגבי הרכבת הקלה, הנושא הזה נבחן במשרד התחבורה יחד עם משרד האוצר ונמצא שאין כדאיות לבצע את זה, כי הרי התחבורה הציבורית מפזרת את האוכלוסייה עד למקומות התיירות ואין צורך בכך.

נאוה בוקר: אז הרכבת הקלה נגנזה.

יהודה קסנטיני: חבל.

יהודה קסנטיני: עצוב.

מיכל קלה-בן חמו: - - - ההצעה נבדקה.

נאוה בוקר: לסיכום, אני חושבת שהוועדה צריכה לפנות למשרד התחבורה בנוגע לנושא הפקקים ועומסי התנועה שמכבידים מאוד, לא רק בזמן חירום אלא גם בשגרה.

נאוה בוקר: נכין מכתב רשמי ואולי נדון בזה בעתיד.

נאוה בוקר: כמובן, יושב-ראש הוועדה, יואב קיש, יצטרך להחליט.

נאוה בוקר: חשוב ביותר מבחינתי הם כב"ה ומד"א שאין להם מענה.

נאוה בוקר: אז אני באמת מבקשת מהוועדה שנפנה למשרד האוצר בנוגע לזה.

נאוה בוקר: אני חושבת שאם התקציב כבר קיים אצל המשרד לבט"פ – צריך לעשות בנוגע לכב"ה פנייה לבט"פ, פנייה רשמית; בנוגע למד"א – פנייה לאוצר.

נאוה בוקר: עמיחי דוד, אתה אומר שאתה לא עוסק במד"א, אבל אני חושבת שזה הדבר הכי חשוב.

עמיחי דוד: אני יכול לתת רק את התשובה שאני מכיר.

עמיחי דוד: מהיכרותי, מד"א הם גוף שאינו מתוקצב ולכן אין - - -

נאוה בוקר: כן, אבל התקציב הזה עובר למשרד הבריאות ומשרד הבריאות מעביר אותה למד"א כמו בנושאים אחרים.

מירי כהן: נכון, כל שנה אנחנו עושים את זה.

יהודה קסנטיני: אני רק אתעכב בנושא הזה.

יהודה קסנטיני: נדרשנו מהאוצר להביא תוך שבוע ימים תקציב בעלות חד-פעמית.

יהודה קסנטיני: העברנו לכם טיוטה שאני חתום עליה, עם כל התמחור של 41 מיליון שקל חד-פעמי.

עמיחי דוד: לא מכיר מסמך כזה.

עמיחי דוד: אליי לא הגיע.

עמיחי דוד: אני אחראי על הכבאות שלוש שנים, ואליי לא הגיע.

נאוה בוקר: חברים, אני חושבת שסדר העדיפות צריך להיות הקמתה של תחנת כבאות ודאגה לשירותי חירום, כמו מד"א.

נאוה בוקר: אף חיים של בן אדם לא שווים גם מיליוני שקלים שהולכים לנו על הדברים החשובים האלה.

נאוה בוקר: קחו זה לתשומת לבכם, ואני מאמינה שיתקיים דיון המשך בקרוב.

נאוה בוקר: אפנה ליושב-ראש הוועדה בעניין עד שנקבל את כל התשובות המסודרות.

נאוה בוקר: תודה רבה לכולם.

נאוה בוקר: הישיבה נעולה.