ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 724, 2018-12-03 00:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, חבריי חברי הכנסת, אנשי הממלכה, המשטרה שתמיד אמרנו שהם בתוך הממלכה בינתיים, הגופים המצטרפים.

ניסן סלומינסקי: יש לנו כאן צו חשוב כדי לאפשר לאותן חברות לפעול.

ניסן סלומינסקי: אם נעשה מאמץ אולי נצליח לסיים אותו כדי שתוכלו לפעול ולרוץ.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מדברים פה על צורה נוספת.

ניסן סלומינסקי: עד היום אנחנו מכירים את הבנקים ואת הגופים החוץ בנקאיים שנחשפנו אליהם ועבדנו איתם בהרבה חוקים וצווים.

ניסן סלומינסקי: היום אנחנו נחשפים לייצור נוסף שהוא דומה אבל שונה.

ניסן סלומינסקי: זה ייצור שהוא חברה שמקבלת כסף מאנשים פרטיים ואת הכסף הזה היא נותנת ללווים, בדרך כלל לעסקים קטנים וכו'.

ניסן סלומינסקי: יש כאן שתי צורות: צורה אחת היא הגופים החברתיים שהם מקבלים בדרך כלל גם מאנשים הלוואה, אבל אנשים גם לא רוצים ריבית והצמדה ונותנים את זה הלוואה כתרומה.

ניסן סלומינסקי: אותם גופים הם לא גופים למטרות רווח.

ניסן סלומינסקי: הם לא מקזזים לעצמם רווח אלא הם מעבירים את ההלוואה לגופים נצרכים והם דואגים שההלוואה הזו תחזור ויחזירו את זה למלווים.

ניסן סלומינסקי: הרבה פעמים המלווים משאירים את זה כדי שזה יתגלגל הלאה.

ניסן סלומינסקי: יש גם את החברות הרגילות, לא החברתיות, שעושות את זה לצורך רווח, וזה בסדר.

ניסן סלומינסקי: גם המלווים בדרך כלל עושים את זה לצורך רווח.

ניסן סלומינסקי: יש להם כסף ובמקום לשים את זה בעובר ושב בבנק שהם לא מקבלים כלום, ואולי הם לא מכירים דרכים אחרות, אז הם נותנים את זה לחברה תמורת זה שהחברה מבטיחה להם שהם יקבלו אחוז מסוים כרווח.

ניסן סלומינסקי: גם הגוף לוקח לעצמו רווח ונותן את זה ללווה ומחזירים את זה – אותו פרינציפ.

ניסן סלומינסקי: באמצע ישנם מתווכים.

ניסן סלומינסקי: החברה הזו היא מתווכת, היא לא בנק והיא לא חוץ בנקאי.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שהמשמעות של זה היא שאם נניח קורית תקלה והלווה לא מחזיר אז הקשר הוא בין המלווה ללווה והגוף המתווך עומד בצד.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהוא עוזר להם קצת, אבל בעיקרון אין לו אחריות, וזה קצת שונה ממקרים אחרים.

ניסן סלומינסקי: יש כאן צו מבחינת הלבנת הון שבא להסדיר את פעילות הגופים האלו.

ניסן סלומינסקי: אורי, חנוכה שמח.

ניסן סלומינסקי: יאירה, בבקשה.

יאירה פרנקל: תודה.

יאירה פרנקל: אנחנו ממשיכים את סדרת הצווים לגבי נותני שירותים שונים לפי חוק שירותים פיננסיים מוסדרים.

יאירה פרנקל: בפברואר סיימנו פה את נותני שירותי אשראי ועכשיו אנחנו במפעיל מערכת לתיווך אשראי.

יאירה פרנקל: כדי להשלים את התמונה, יש צו נוסף בקנה של נותן שירות בנכס פיננסי.

יאירה פרנקל: העברנו אותו כתיקון לצו נותני שירותי אשראי והוא יידון בהמשך בוועדה.

יאירה פרנקל: הצו הזה הוא צו נפרד.

יאירה פרנקל: קיווינו לחבר אותם, אבל אני מבינה שזה לא יסתייע והוא יהיה צו נפרד.

יאירה פרנקל: מערכתPeer to Peer , או ה- P2P, היא מערכת אינטרנטית.

יאירה פרנקל: אקדים ואומר שעלו הרבה הערות לגבי הנושא הזה של מתן שירותים באמצעות האינטרנט.

יאירה פרנקל: הצו כבר נותן איזשהו פתרון לגבי מערכת סגורה וחצי סגורה, הוא נותן הקלות מסוימות.

יאירה פרנקל: יש גם את נושא ההנחיות הנוספות שהממונה על שוק ההון יפרסם בעניין הזה שיאפשרו זיהוי מרחוק וחתימה מרחוק.

יאירה פרנקל: אם תרצו, עכשיו או אחר כך, אסף נחמני מנהל מחלקת סיכונים והלבנת הון אצלנו יוכל אולי קצת להתייחס להנחיות האלו.

ניסן סלומינסקי: כשנגיע לסעיף.

ניסן סלומינסקי: האם עוד מישהו מהצד הממשלתי רוצה להוסיף על הדברים הברורים של יאירה?

ניסן סלומינסקי: הגופים המצטרפים, האם מישהו רוצה להוסיף הערה כללית מבלי להיכנס לפרטי הסעיפים?

ניסן סלומינסקי: כשנקרא את הסעיפים נוכל לדבר על הסעיפים.

ניסן סלומינסקי: כן, בבקשה.

בוריס פבלוב: בוריס פבלוב, טריא - P2P.

בוריס פבלוב: כמו שאמרת, P2

בוריס פבלוב: Pהיא מערכת לתיווך באשראי.

בוריס פבלוב: אנחנו מפעלים פלטפורמה אינטרנטית.

ניסן סלומינסקי: הוא היה פה, אני זוכר את הפנים.

ניסן סלומינסקי: לא החלפת צד?

בוריס פבלוב: החלפתי צד.

בוריס פבלוב: זו הפעם הראשונה ואני גם מתרגש קצת.

בוריס פבלוב: זה לא טבעי לי בצד הזה, אבל אפשר להתחיל.

בוריס פבלוב: קודם כל, טריא מברכת על הצו הזה.

בוריס פבלוב: מערכות P2P, וטריא בכלל, זה גוף פיננסי.

בוריס פבלוב: היו לנו נהלי הלבנת הון מסוימים שקבענו לעצמנו ועל פיהם פעלנו.

בוריס פבלוב: בעיקר הסתכלנו על מה שכתוב על הפעילות שמוגדרת לבנקים בהוראת המפקחת שמספרה 417 כעל דברים שיכולנו לעשות בעיקר בחלקים של אימות הלקוחות שלנו, המלווים והלווים, ורישום פרטי הזיהוי שלהם.

בוריס פבלוב: יש דברים שכמובן לא יכולנו לעשות כמו: לדווח או להעביר עוד מידעים לרשויות, ואנחנו שמחים שזה יוסדר עכשיו.

בוריס פבלוב: התהליך הזה של קיום משטר איסור הלבנת הון הוא נכון, צריך שהפלטפורמות יעשו אותו.

בוריס פבלוב: לטעמנו, כהתייחסות כללית לצו הזה, צריכה להיות התאמה למאפיין הייחודי של הפלטפורמות שזה פלטפורמות אינטרנטיות שזה אומר פעילות בלי סניפים, בלי קבלת קהל, וגם עם נתח עלויות תפעוליות נמוך כי הרי זו כל המהות.

בוריס פבלוב: אם לא אדע להיות יעיל ולתפעל דברים בצורה דיגיטלית אז כנראה שזכות הקיום שלי או היכולת שלי לתת שירותים למלווים ולווים בסכומים נמוכים תהיה מאוד נמוכה.

בוריס פבלוב: אנחנו הסתכלנו על הצו הזה.

בוריס פבלוב: לטעמנו, יש קצת בעיה בהבנה או בהתאמה לפעילות האינטרנטית של הפלטפורמות.

בוריס פבלוב: אנחנו חושבים שההתאמה הזו כסטנדרט בעולם נעשתה גם לפלטפורמות P2P בעולם במדינות המפותחות: באנגליה, בארצות הברית, וגם בחלק ממדינות האיחוד האירופי.

בוריס פבלוב: הצו שלנו נראה יותר כמו צו של צ'יינג'ים או נותני שירותי אשראי שעוסק בניכיון צ'קים, אבל - - - צ'יינג'ים שעוסקים בפעילות פרונטלית.

בוריס פבלוב: ברירת המחדל של הצו הזה היא זיהוי פנים מול פנים, וזו דרך המלך שהצו הזה מגדיר.

בוריס פבלוב: זו דרישה שהפלטפורמות לא יכולה לקיים כי אין פשוט סניפים וכי אין קבלת קהל והן לא ערוכות.

בוריס פבלוב: נכון, ייתכן שתיאורטית באפשרות עתידית הממונה יוציא איזשהן הוראות.

בוריס פבלוב: לא ברור מה יקרה מה עד אז ולא ברור למה זה ברירת המחדל לפלטפורמות שזה לא המציאות התפעולית שלהן, שפשוט המודל לא מאפשר את זה.

בוריס פבלוב: נכון, היו פה ניסיונות להתאים לפעילות הדיגיטלית, ואפשר לקרוא לזה מערכת סגורה, הקלות או פטורים.

בוריס פבלוב: פעם אחת, לא הכול יכול להיכנס לאותה מערכת סגורה.

בוריס פבלוב: פעם שנייה, כשאנחנו מדברים על אותם פטורים אז לצורך ההמחשה, למשל, אומרים לנו: במקום לבדוק מול תעודת מקור, תיקח העתק של תעודת זהות מול העתק של תעודה אחרת שיש לה תמונה ומספר תעודת זהות, למשל, כרטיס חבר בשופרסל, ושאדם יישב ויסתכל על זה.

בוריס פבלוב: האם מערכת דיגיטלית יכולה לעשות את זה?

בוריס פבלוב: היא יכולה לעשות את זה.

בוריס פבלוב: האם זה יעיל?

בוריס פבלוב: האם זה פתרון טוב?

בוריס פבלוב: אנחנו חושבים שלא.

בוריס פבלוב: אנחנו חושבים שזה גם רחוק מהסטנדרט ל-P2P בעולם.

בוריס פבלוב: אומנם, נכון שיש סטנדרט כללי של איסור הלבנת הון שמתאים לגופים פרונטליים או גופים פיננסיים מסורתיים, אבל המציאות הזו פשוט לא מתחברת.

בוריס פבלוב: כהערה כללית מבלי להגיע לסעיפים, פעילות של מערכת סגורה, וכך טריא פעלה, זה משהו שמוסדר גם במערכת הבנקאית.

בוריס פבלוב: יש משטר רגולטורי שמוסדר של מה קורה כשבנק אחר רוצה לקחת פיקדון של לקוח שמנהל חשבון בבנק אחר.

בוריס פבלוב: כך טריא התנהלה, היא מילאה את ההוראות האלה.

בוריס פבלוב: על אף שמנסים לעשות אותה מערכת סגורה שעובר פיקדון כספי מחשבון אחד וחוזר לאותו חשבון, בסופו של דבר אנחנו מוצאים את עצמנו בהוראות נוספות, בנטל תפעולי מכביד.

בוריס פבלוב: אנחנו חושבים שקודם כל בגלל שבסוף התחרות היא ענפית באותו תחום, ראוי שיהיה משטר רגולטורי אחיד גם לבנק שמבקש פיקדון של לקוח וגם מערכת P2P שמבקשת פיקדון מלקוח.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: דקל, בבקשה.

דקל גולן: תודה.

דקל גולן: דקל גולן, קרדיטפלייס.

דקל גולן: אני מצטרף למה שנאמר כאן.

דקל גולן: אני חושב שיש נקודה מאוד חשובה נוספת והיא שבסופו של דבר ייצא מכאן צו, וטוב שייצא צו כי זו פעילות שצריך להסדיר.

דקל גולן: אבל לצו הזה לא תהיה שום משמעות אם בנק ישראל לא יוציא צו משלים ובו הוא יגיד שאת החובות שהטילו עלינו בצו הזה, אנחנו בסך הכול מקבלים אותם באהבה, גם אנחנו מבצעים את הפעילות הזו בצורה הכי הדוקה שאפשר, הבנקים עצמם שמחים להיות פטורים מלבצע את הפעילות הזו.

דקל גולן: שוב, נכון להיום, הבעיה העיקרית שלנו עם הבנקים לא נובעת מחוסר אהבה של הבנקים אלינו, אלא מזה שבשונה ממנהלי תיקים ואפילו מזירות מסחר הידועות לשמצה, הבנקים לא הופתעו מהצורך לבדוק אותם.

דקל גולן: עד שזה לא יקרה אז למעשה הצו הזה לא עשה כלום.

דקל גולן: כי מה שלא יתנו לנו, נלך לסניף הבנק והוא יגיד: תכלס, לא שווה לי לעבוד איתכם.

דקל גולן: אני צריך לבדוק את הכול ולעשות את כל העבודה, לכו למקום אחר – זה אם הוא נחמד.

דקל גולן: אם הוא לא נחמד, הוא ימצא תירוץ אחר.

דקל גולן: אני חושב שמאוד חשוב שמהוועדה הזו תצא גם קריאה ברורה לבנק ישראל שלא יושב כאן שייתנו לנו לעבוד סוף סוף.

דקל גולן: כולנו קיימים כבר מספר שנים.

דקל גולן: מוציאים לנו את הנשמה.

דקל גולן: אנחנו או טו טו לקראת הגאולה שייצא צו שמסדיר את הפעילות שלנו.

דקל גולן: בנק ישראל צריך לעשות את הצעד המשלים, יוציא צו שפוטר אותנו משאר הדברים, ובא לציון גואל.

אלעזר שטרן: זה טענה נכונה.

אלעזר שטרן: אי אפשר לעשות בצו שלנו כי לא עושים תיקונים עקיפים בצווים, אבל זה נכון שצריך להוציא תיקון לצו הבנקים.

ניסן סלומינסקי: עוד מעט נדבר על זה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מקדמים בברכה את חניכי המכינה הקדם צבאית "תבור", ברוכים הבאים.

ניסן סלומינסקי: אתם מדרשה למנהיגות ציונית, והנה יש לכם פה את אחד הסמלים הגדולים של הציונות - כנסת ישראל.

ניסן סלומינסקי: 2,000 שנה חיכינו שיהיה מוסד כזה.

ניסן סלומינסקי: ברוך השם, יש - גם אם יש חילוקי דעות.

ניסן סלומינסקי: תלמדו, תיהנו, ושיהיה לכם ולכל אחד מכם באופן אישי בהצלחה.

קריאות: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: לגבי מה שאמר דקל - האם הם שייכים לאיזשהו פיקוח?

ניסן סלומינסקי: החוץ בנקאיים שייכים למפקח כשהיום זה משה ברקת.

ניסן סלומינסקי: האם יש עליהם כבר פיקוח או עוד לא?

יאירה פרנקל: כן.

יאירה פרנקל: הם נכנסו תחת חוק שירותים פיננסיים מוסדרים ב-1 לפברואר 2018, הם כבר נמצאים בהליכי של רישוי.

אלעזר שטרן: גם הם יהיו תחת רשות שוק ההון.

יאירה פרנקל: כן.

ניסן סלומינסקי: האם זה כבר עכשיו או שצריך לצורך זה איזה צו מיוחד או משהו?

יאירה פרנקל: לא, לא.

יאירה פרנקל: זה כבר מכוח החוק, והצו מגיע אחר כך להסדיר גם את ההיבטים של הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, הם גוף מוסדר.

יאירה פרנקל: כן.

קריאות: התחיל להיות מוסדר רק השנה, מפוקח - מפברואר 2018.

ניסן סלומינסקי: מוסדר - אני מתכוון מפוקח.

ניסן סלומינסקי: כי אם הם גוף מפוקח אז הטענות הן נכונות.

ניסן סלומינסקי: היה לנו אותו הדבר עם הגופים החוץ בנקאיים.

ניסן סלומינסקי: כל זמן שהם לא היו מפוקחים אז הבנקים יכלו להגיד: זה גופים עמומים, אפורים, שחורים – כל מיני צבעים.

ניסן סלומינסקי: אבל מרגע שיש פיקוח אז אותם גופים שנכנסו לפיקוח ונמצאים תחת הפיקוח הם גופים מוסדרים לכל דבר, והם לבנים, ואין שום סיבה שהבנק לא יפחד לעבוד איתם.

יאירה פרנקל: מבחינתנו, זו אחת המטרות החשובות גם של הצו, מעבר לכך שישראל תעמוד בהתחייבויות שלה ושלא תהיה הלבנת הון בהקשר הזה.

יאירה פרנקל: אנחנו באמת מקווים שזה יקל.

אלעזר שטרן: אתם דיברתם עם בנק ישראל כדי שיהיה תיקון לצו הבנקים לגבי נהנים ודברים כאלה?

יאירה פרנקל: לצערי, בנק ישראל לא נמצא פה ואני לא רוצה לדבר בשמו.

יאירה פרנקל: כנראה זה טעות, אני בדיוק מתכתבת איתם.

יאירה פרנקל: הם מבינים שתצטרך להיות איזושהי התייחסות, אבל אני לא רוצה לדבר בשמם.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שיואב יוכל לדבר בגלל העבר שלו, לא בגלל מה שהוא מייצג היום.

ניסן סלומינסקי: יואב היה המפקח על הבנקים בזמנו והיום הוא שייך לסוכנות.

יואב להמן: אני רוצה לדבר, אבל לא בשמם.

יואב להמן: לעניין הזה המפקחת הוציאה הנחיה לבנקים והיא מסבירה להם איך ליישם את הצו שלהם בהתייחס לאותם גופים חוץ בנקאיים.

יואב להמן: בהיעדר צו שהיה לגופים החוץ בנקאיים, היא הטילה עליהם את החובה לפקח על הגופים האלה בהיבט של איסור הלבנת הון ומאוד מאוד החמירה את העניין עד כדי עניין של פתיחת חשבון.

יואב להמן: משנקבע הצו הזה, להבנתי, לא צריך לשנות את הצו של הבנקים, צריך פשוט לשנות את ההנחיה של המפקחת.

יואב להמן: היא אמרה שהיא תקל ברגע שיהיה צו את ההוראה שלה.

יואב להמן: צריך לפנות אליה ולבקש ממנה לעשות את זה כדי שהבנקים לא יישאו באחריות לפעילות הזו של הגופים חוץ בנקאיים.

ניסן סלומינסקי: יואב, תודה.

ניסן סלומינסקי: מי צריך לפנות אליהם?

יאירה פרנקל: היועץ המשפטי רונן ניסים ממש בדרכו לפה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לקדם בברכה את חברתנו אוסנת שהיא חברת כנסת חדשה בכנסת וחדשה אצלנו בוועדה.

ניסן סלומינסקי: היא מחליפה כאן בוועדה את עודד מישראל ביתנו שישב כאן על התקן של הליכוד.

ניסן סלומינסקי: מהרגע שהם עברו לאופוזיציה, הליכוד לקח את התקן הזה והעביר אותו לאוסנת.

ניסן סלומינסקי: אוסנת היא עורכת דין והיא גרה במעלה אדומים - ברוכה הבאה.

אוסנת הילה מארק: תודה.

דקל גולן: ההנחיה הקודמת של המפקחת על הבנקים זכתה להתעלמות מוחלטת מכל הבנקים, שום דבר לא השתנה.

דקל גולן: זו היתה פשוט עוד חתיכת נייר - - -

ניסן סלומינסקי: דקל, בוא לא נשחית את מילותינו לשווא.

ניסן סלומינסקי: מי שצריך לשמוע את זה ולוודא נמצא בדרכו לפה.

ניסן סלומינסקי: זה שהוא רק בדרך זה, לא טוב.

ניסן סלומינסקי: אבל אנחנו נמתין שהוא יגיע.

ניסן סלומינסקי: בינתיים נתקדם.

ניסן סלומינסקי: עדו, בבקשה.

עדו מלין: עו"ד עדו מלין, משרד זילברברג מלין.

עדו מלין: מייצג נותני שירותים פיננסיים שונים, לא כאן באופן ספציפי.

עדו מלין: קודם כל, אני רוצה לברך את אנשי הרשות שכתבו את הצו כי אני חושב שיש פה כמה שינויים מבורכים ביחס לצווים אחרים גם בהבנה שהפלטפורמה הזו היא באמת אינטרנטית.

עדו מלין: אדוני, חשוב לומר שבניגוד לצווים אחרים שמתייחסים לעשרות ומאות גופים, בתחום הזה כרגע אין הרבה פעילים בשוק.

עדו מלין: מדובר על מקסימום עשרות חברות.

עדו מלין: לא ארחיב לגבי היחס של הבנקים אליהן כי יגיע לפה נציג בנק ישראל והוא ידבר אולי על זה יותר.

עדו מלין: ישנה בעיה רוחבית.

עדו מלין: הכנסת מחוקקת את הצו הנכון באיסור הלבנת הון, אבל עדיין ההתייחסות בכל המקומות בפתיחת חשבונות היא כאילו אין צו וכאילו מדובר באדם רגיל מהשורה שלא חייב ב-32 עמודים של צו.

עדו מלין: לטעמנו, הדבר הזה כן חייב להיכנס בתוך הצו כאיזושהי אמירה.

עדו מלין: אנשי הרשות יחשבו איך מנסחים, מה ניתן לנסח בתוך צו, כך שתבוא אמירה חד משמעית שמי שעמד בתבחיני הצו ייראו בו כמי שמקיים.

עדו מלין: צריך לעשות פה משהו אקטיבי מסוים.

עדו מלין: הכנסת עשתה מהלכים יפים מאוד להרחיב את תחום השירותים ואת תחום הפינטק, אבל בסוף מגיעים למקום שבו צריך לקבל את השירות ונחסמים.

עדו מלין: מדובר על מעכבים של שנה, שנתיים ושלוש בפעילות של חברות שהשקיעו הון עתק.

עדו מלין: הן מביאות גם בשורה לציבור בהשקעות, הלוואות, ולעסקים שרוצים אשראי, אבל הן נתקעות.

עדו מלין: ישנם עוד דברים בצו שניתן לשפר על מנת שמרבית הציבור יוכל להשתתף במערכת האינטרנטית: אולי לשקול הקלה לשנים הראשונות כפי שעשו בעניין הפקדת מזומן כשבשנים הראשונות היה 25,000 שקל ואחר כך זה ירד ל-10,000 שקל מהפעולה הראשונה, ועכשיו בצו החדש זה יורד לאפס.

עדו מלין: צריך לחשוב איך מקילים על כניסה של כל החברות לתוך התחום הזה ולמערכת צו איסור הלבנת הון שיושבת עליה ושהן יוכלו להתרגל אליה בקלות ובצורה נכונה.

עדו מלין: יחד עם זאת, מתן הוראות נכונות.

עדו מלין: כן, גם בצו איסור הלבנת הון שחל על הבנקים.

עדו מלין: לא במסגרת הוראה של המפקחת, אלא בצו איסור הלבנת הון לתת תיקונים לצו שמקלים על הגופים הפיננסיים שמפוקחים באמצעות הצו הזה.

עדו מלין: בשני הפעמים יש להם רגולטור שיטפל בהם, לא צריך בשביל זה שהפיקוח על הבנקים באמצעות הבנקים יחסום.

עדו מלין: הצו עצמו חשוב ביותר.

עדו מלין: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: תמו הדוברים בנושא העקרוני.

ניסן סלומינסקי: האם חברתי רוצה להוסיף?

אוסנת הילה מארק: לא.

ניסן סלומינסקי: שמענו את הדברים.

ניסן סלומינסקי: נמתין להגעת רונן ניסים היועץ המשפטי של הפיקוח על הבנקים ונוכל ממנו להחכים מה הוא מתכוון לעשות כדי שהבנקים אכן יכבדו את זה.

ניסן סלומינסקי: אם לא, נצטרך להביא לכאן את חדוה שהיא המפקחת על הבנקים לתת לנו תשובה.

ניסן סלומינסקי: האם בינתיים נתחיל להתקדם בצו?

אלעזר שטרן: לפני שיאירה תקרא, אעיר שישנם כמה תיקוני ניסוח קלים שלא נמצאים בנוסח שנמצא בפני הוועדה.

אלעזר שטרן: נעיר ונסביר את תיקוני הנוסח הקלים.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: את קוראת את הנוסח המעודכן.

אלעזר שטרן: עלה אתמול לאתר הוועדה הנוסח המעודכן עם תיקונים ושינויים.

ניסן סלומינסקי: האם יש לכולם את הנוסח המעודכן?

ניסן סלומינסקי: בעמוד הראשון תוכלו לבדוק ולראות האם בעמוד הראשון יש גם בנק מחוץ לישראל.

ניסן סלומינסקי: אם כן, אתם בנוסח המעודכן.

ניסן סלומינסקי: אם לא, אתם בנוסח הישן.

ניסן סלומינסקי: אתם מכירים, אתם תמיד מורידים את הנוסח האחרון לפני הישיבה.

יאירה פרנקל: "צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7(ב) ו-(ג) ו-32(ג) לחוק איסור הלבנת הון (להלן – החוק), וסעיף 95(א) לחוק המאבק בטרור, לאחר התייעצות עם שרת המשפטים ועם השר לביטחון הפנים, ולעניין פרק ד' – בהסכמת שרת המשפטים, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור: אני כבר אומר, זה בעקבות הערה של המשרד לביטחון הפנים.

יאירה פרנקל: ההוראות המשלימות לעניין איש ציבור מקומי יפורסמו על-ידי הממונה מכוח הסמכות שלו בחוק.

יאירה פרנקל: "בבנק מחוץ לישראל" אני עושה תיקון מסוים של נוסח.

אלעזר שטרן: תיקון ניסוח קל.

אלעזר שטרן: פשוט מעבירים.

אלעזר שטרן: ההגדרה פה תהיה יותר מצומצמת ועיקר הפירוט של מהו בנק מחוץ לישראל יהיה בתקנה 8(ב).

אלעזר שטרן: התנאים שיש פה יועברו לתקנה 8(ב).

אלעזר שטרן: זה עניין ניסוחי גרידא, אין פה שום שינוי מהותי.

יאירה פרנקל: מכיוון שזה הוראות יותר אופרטיביות, חשבו שיותר נכון שזה יהיה בתוך הצו.

יאירה פרנקל: "הרשימות" – פה יש תיקון לעומת צווים קודמים בעקבות החקיקה של חוק למניעת הפצה של נשק להשמדה המונית שנחקק השנה, ויש לנו עכשיו שתי רשימות.

יאירה פרנקל: מאיה, רצית להתייחס לפרסום.

מאיה לדרמן: מאיה לדרמן, היועצת המשפטית של הרשות לאיסור הלבנת הון.

מאיה לדרמן: היו הערות שהתקבלו לגבי ההפצה של הרשימות.

מאיה לדרמן: כל מי שנרשם ברשימות תפוצה שלנו, של הרשות לאיסור להלבנת הון, מקבל את זה בדחיפה למייל ברגע שזה מפורסם באתר האו"ם ואחר כך כשזה מאומץ באופן חוקי בישראל.

ניסן סלומינסקי: את מתכוונת לרשימה של ארגוני הטרור.

מאיה לדרמן: לרשימות של ארגוני טרור וגם של מימון פרוליפרציה – שתי הרשימות.

אלעזר שטרן: וגם הרשימה החדשה של מי שמסייע למימון והפצה של נשק השמדה המונית.

מאיה לדרמן: לכל מי שכאן, וגם מי שלא, אנחנו שולחים את זה בדחיפה במייל.

מאיה לדרמן: אפילו לא צריכים לעשות איזשהו אקט פיזי של כניסה לפרסומים.

מאיה לדרמן: אנחנו שולחים אליהם במייל.

ניסן סלומינסקי: האם אתם עוקבים גם אחרי שינויי השמות?

ניסן סלומינסקי: כי הרי משנים את השמות.

מאיה לדרמן: כן, הכול - שינויי שמות, מחיקה מהרשימה.

מאיה לדרמן: אנחנו מפיצים הכול.

בוריס פבלוב: רשימת התפוצה היא לאחר שהצו ייכנס לתוקף?

מאיה לדרמן: אנחנו עושים את זה כבר היום, אתם יכולים להירשם היום לרשימת תפוצה שלנו.

ניסן סלומינסקי: כל גוף שרוצה צריך להירשם אצלכם ואז הוא יקבל.

מאיה לדרמן: כן.

ניסן סלומינסקי: אבל הצו יחול על כולם, גם על גוף שלא נרשם אצלם.

ניסן סלומינסקי: זו בעיה שלו אם הוא לא נרשם ולא קיבל את הרשימה ועסק בסוף עם אחד מהגופים האלו.

אלעזר שטרן: הם עושים את השירות כדי להקל על הגופים כדי שלא יצטרכו בעצמם לעקוב אחרי כל השינויים של ההכרזות.

ניסן סלומינסקי: הבנתי, שאלתי משהו אחר.

ניסן סלומינסקי: אם יש מפקח עליהם אז צריכה להיות רשימה אצל המפקח של כל אותן חברות שקשורות לנושא הזה, נכון?

מאיה לדרמן: כן, בוודאי.

ניסן סלומינסקי: זה המשמעות של המפקח, זה המינימום שהמפקח עושה.

ניסן סלומינסקי: אז מה הבעיה שהמפקח יעביר לכם את זה ואתם באופן אוטומטי תעבירו את זה לכולם?

ניסן סלומינסקי: למה צריך שהם יפנו אליכם להירשם?

ניסן סלומינסקי: למה צריך שהגוף יפנה אליכם?

ניסן סלומינסקי: אמרת עכשיו שהגוף פונה.

ניסן סלומינסקי: נניח דקל יפנה אליכם ומהרגע שהוא יפנה אתם תעבירו אליו.

ניסן סלומינסקי: אם עדו לא פנה אליכם אז לא תעבירו לו.

מאיה לדרמן: לא.

מאיה לדרמן: החובה היא בחוק המאבק בטרור ובחוק למניעת הפצה של נשק להשמדה המונית.

מאיה לדרמן: מכוח שני החוקים האלה מתפרסמות רשימות של ארגוני טרור ושל ארגונים ויחידים שמתעסקים בפרוליפרציה.

מאיה לדרמן: הרשימות האלה מפורסמות באתר של משרד הביטחון לגבי טרור ובאתר של מטה הסנקציות לגבי פרוליפרציה.

מאיה לדרמן: החוקים האלה אומרים שאסור לעשות פעולה מול גורם מוכרז.

מאיה לדרמן: לא רק להם, גם לך אסור או לא כל אדם אחר.

מאיה לדרמן: הרשימות האלה מפורסמות והחובה חלה עליהם לבדוק את הרשימות ולא לבצע פעולה.

ניסן סלומינסקי: מאיה, הבנתי מה שאמרת.

ניסן סלומינסקי: רק אמרתי שאם אנחנו רוצים להקל.

ניסן סלומינסקי: נניח דקל פונה אלייך אז מאותו זמן שהוא נרשם אצלכם אתם מעבירים לו בדחיפה.

ניסן סלומינסקי: לעידו שלא נרשם אתם לא מעבירים והוא צריך לחפש לבד.

ניסן סלומינסקי: אמרתי שאני לא רוצה להטיל עליכם להתחיל לחפש מי מהחברות מהסוג הזה.

ניסן סלומינסקי: אבל אם יש אצל המפקח שלכם את הרשימה של אותם 30 גופים, שיעביר אליכם ואז אתם מעבירים לכל 30 הגופים מבלי שהם יצטרכו לפנות אליכם.

ניסן סלומינסקי: גם אם עדו לא פנה, אתם תעבירו לו כי יש לכם את השמות של כולם.

מאיה לדרמן: בכל מקרה צריך לפנות אלינו כי לפי החוק הם צריכים להודיע על מינוי קצין ציות, ואם הם מדווחים הם פונים אלינו.

מאיה לדרמן: הם יהיו בקשר איתנו בכל מקרה.

מאיה לדרמן: הוא פעם אחת נרשם בלינק ברשימת התפוצה, זה מאוד קל.

מאיה לדרמן: בלי קשר, אנחנו יכולים לקבל את רשימת המפוקחים.

ניסן סלומינסקי: - - - שהמפקח שלהם יתחיל לעשות מאשר שיעביר לכם קודם כל את הרשימה ואז נדע שיש לו רשימה מסודרת.

מאיה לדרמן: אנחנו מקבלים מהם את רשימת המפוקחים, אבל יכול להיות שהם רוצים למנות מישהו אחד שהוא אחראי לקבל - - -

ניסן סלומינסקי: זה משהו אחר.

ניסן סלומינסקי: הוא יפנה – בסדר.

מאיה לדרמן: למה לא ליצור את הקשר הישיר הזה מולנו?

מאיה לדרמן: למה דרך הרגולטור?

ניסן סלומינסקי: זה – אני אשמח.

ניסן סלומינסקי: זה בסדר.

בוריס פבלוב: אני חושב שההצעה שהיושב-ראש מציע היא מאוד הגיונית.

בוריס פבלוב: אנחנו מדברים על גופים שלרובם אין ייצוג פה כמו שאתם רואים.

בוריס פבלוב: הם גם גופים לא מפוקחים, ויכול להיות שחלקם לא יודעים שיש חוק.

בוריס פבלוב: לרגולטור יש כבר את המיילים של אנשי הקשר שלהם.

בוריס פבלוב: הם יבינו אז שהם גם צריכים את קצין הציות וגם הרשימות יהיו להם ביד.

מאיה לדרמן: אנחנו נקבל מהם רשימה, אבל החובה היא לכם בכל מקרה.

בוריס פבלוב: לטריא לא תהיה בעיה, אבל יש פה הרבה גופים שלא נמצאים ואני בטוח שהם לא יודעים.

בוריס פבלוב: גם אף פעם לא היתה - - -

ניסן סלומינסקי: יאירה וכל האנשים שיושבים עד מאיה, אתם תודיעו לעצמכם.

ניסן סלומינסקי: אני מקווה שיש לכם את רשימת הגופים מהסוג הזה שמפוקחים על ידכם, ואת כל הרשימה תעבירו למאיה, נקודה.

ניסן סלומינסקי: בלי קשר לזה, כל הגופים - - -

עבד גאבר חסדייה: זה לא הרבה גופים, אפשר לעשות את זה בסבב טלפוני.

ניסן סלומינסקי: סליחה, רציתי להשלים את המשפט.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, אתם, הגופים, כן תפנו למאיה.

ניסן סלומינסקי: ראשית, צרו את הקשר.

ניסן סלומינסקי: שנית, יכול להיות שהם ירצו לדעת למי בגוף או כל מיני דברים אחרים.

ניסן סלומינסקי: זה צריך להיות דו סטרי, שני הדברים האלה יהיו ביחד.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נוכל לדעת שיש מפקח שיש לו רשימה.

ניסן סלומינסקי: הראייה – הוא העביר את זה למאיה, וזה בדיקה ראשונה, ואני ציני קצת, אבל זה בסדר.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, הם יפנו גם אליכם כי יש לכם אולי שאלות נוספות שתרצו לשאול אותם או שמות שהם ירצו למי להעביר וכו'.

ניסן סלומינסקי: נעשה את שני הדברים.

ניסן סלומינסקי: מה רצית לומר?

עבד גאבר חסדייה: רציתי לומר שמדובר בסך הכול במספר קטן של גופים, אפשר לעשות את זה בסבב טלפוני.

עבד גאבר חסדייה: בסדר, אנחנו מקבלים את הצעת היושב-ראש.

ניסן סלומינסקי: לא אמרתי איך תעביר להם את זה.

ניסן סלומינסקי: בדרך כלל לא בטלפון, תעביר בכתב.

ניסן סלומינסקי: זה תמיד יותר טוב.

ניסן סלומינסקי: בטלפון אתה יודע אם היא קיבלה או לא קיבלה.

ניסן סלומינסקי: כשמעבירים בכתב יש הוכחות.

ניסן סלומינסקי: הם צריכים הוכחות לכל דבר ואתה אפילו לא יודע למה.

ניסן סלומינסקי: הלאה.

יאירה פרנקל: "חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים" - הגדרות של חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

אלעזר שטרן: הערה להגדרת "לווה".

דקל גולן: לגבי הנושא של "לווה" – חשוב לחדד.

דקל גולן: אנחנו עוסקים בפקטורים ויש הבדל בין הלווה ובין החייב.

אלעזר שטרן: דקל, אולי תסביר לוועדה מה זה "פקטורים".

דקל גולן: פקטורים זה מצב שבו עסק יחסית קטן שמוכר לעסק גדול סחורה או שירותים מנחה את החשבונית, את החוב שהעסק השני חייב לו ומקבל כסף מזומן באופן מיידי.

דקל גולן: זו פרקטיקה מאוד מקובלת בעולם מזה מאות שנים וכרגע היא מאוד מפתחת בישראל.

דקל גולן: השוק הזה כמעט מכפיל את עצמו מדי שנה.

דקל גולן: במקרה הזה הלווה הוא העסק שמקבל את הכסף, שמנחה את החוב, והחייב הוא צד שלישי.

דקל גולן: ההבחנה הזו מאוד חשובה כי בהמשך יש לנו את עניין הזיהוי.

דקל גולן: כמובן שאנחנו לא יכולים לזהות את החייב אלא רק את מי שמקבל מאיתנו את הכסף או את השירות.

דקל גולן: הייתי מבקש שהנושא הזה יחודד בהגדרה.

יאירה פרנקל: להבנתנו, הוא לא כל כך דורש חידוד.

יאירה פרנקל: ההגדרה של "לווה" מפנה לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים.

יאירה פרנקל: ברור שמי שעומד מול מפעיל המערכת הוא בעל העסק.

יאירה פרנקל: לחייב אין מעמד של לווה, אין לו קשר ישיר למפעיל והוא לא רואה אותו.

יאירה פרנקל: במובן הזה אנחנו לא רואים צורך.

דקל גולן: אני מאוד שמח שאת מסכימה איתי, אבל לפחות נצטרך לחדד את זה בנושא של מקבל השירות בזיהוי.

דקל גולן: באיזשהו שלב מישהו יידרש לפרשנות כאן וכדאי שהפרשנות תתבסס על סמך מה שכתוב שחור על גבי לבן ולא על סמך איזה הבנה ערטילאית.

יאירה פרנקל: בעינינו, לפי נוסח החוק אין צורך בחוק הפרשנות.

יאירה פרנקל: ככל שתהיה, אני חושבת שזה אולי מתאים לשאלות ותשובות או הנחיות בהמשך.

אלעזר שטרן: אולי כדאי באמת שתציעו את זה במסגרת ההנחיות וההבהרות שלכם.

יאירה פרנקל: כן.

אלעזר שטרן: אני חושב שזה גם עולה מההגדרה.

אלעזר שטרן: אם תסתכל בהגדרה של "מתן אשראי" בחוק הפיקוח, תראה שאחת החלופות של מתן אשראי זה מתן אשראי כנגד המחאת זכויות.

אלעזר שטרן: בהקשר הזה מי שנותן את הכסף בתמורה להמחאה הוא המלווה ומי שמנחה הוא הלווה.

אלעזר שטרן: אני חושב שזה עולה מזה, אבל אולי כדאי באמת שתבהירו את זה ברמה המינהלית במסגרת ההנחיות שאתם מוציאים.

אלעזר שטרן: אני לא חושב שיש מחלוקת.

יאירה פרנקל: אין מחלוקת.

ניסן סלומינסקי: הנושא הזה שמישהו רוכש את החשבונית הוא תחום שהוא מפותח ומוכר על ידכם?

יאירה פרנקל: כן.

יאירה פרנקל: יש פה גם נציג שיכול להגיד.

ניסן סלומינסקי: האם זה אפשרי שכל אחד ירכוש את החשבונית או שיש גופים שיכולים להגיד: אדוני, את החשבונית שלנו אנחנו לא מוכנים שתמכור למישהו אחר?

ניסן סלומינסקי: האם יש מושג כזה?

ניסן סלומינסקי: יש גוף שרוכש חשבוניות וכתוצאה מזה הוא עכשיו החייב.

ניסן סלומינסקי: נניח ויש לי חשבונית של גוף ואני רוצה למכור אותה לדקל כי אני רוצה את הכסף היום ולא בעוד 30 או 40 יום.

ניסן סלומינסקי: אני מקבל מדקל כסף על החשבונית וכנראה קצת פחות, ועכשיו דקל נמצא מול הגוף.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות מצב שגוף יגיד לי: אני לא מוכן שתעביר את החשבונית למישהו אחר?

ניסן סלומינסקי: אם תמכור את זה לגוף אחר אני לא משלם?

אלי אלפסי: אלי אלפסי, רשות שוק ההון.

אלי אלפסי: לגבי השאלה הספציפית שלך – אין הסדרה לדבר הזה.

אלעזר שטרן: זה לא מדויק, יש את חוק המחאה חיובים.

אלי אלפסי: אני אחדד.

אלי אלפסי: בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים אין התייחסות לדבר הזה.

אלי אלפסי: לגבי קרדיטפלייס – ביקרנו שם ואנחנו מכירים את מבנה העסקה ואנחנו עכשיו בוחנים אותה אצלנו.

אלי אלפסי: מהכרתי את מודל הפעילות שלהם, בדרך כלל הם בוחנים גם את הספק וגם את החייב.

אלי אלפסי: זו שאלה שנבחן אותה ונראה.

ניסן סלומינסקי: יש גוף שלא מוכן והוא עושה את זה אפילו בהתניה, בהסכם, ובחוזה הוא כותב שאסור לך להעביר את החשבונית לאף גוף אחר.

ניסן סלומינסקי: האם יש כזה?

ניסן סלומינסקי: האם הדבר הזה חוקי?

אלעזר שטרן: זה משהו שלא נקבע ברישיון שלהם.

אלעזר שטרן: יש חוק שנקרא חוק המחאת חיובים שהוא קובע את הכללים מתי ומה אפשר להמחות.

אלעזר שטרן: למיטב זכרוני, שם כתוב שאם הצדדים מתנים ביניהם, אם מראש הוא התנה או שזה לפי מהות החיוב או לפי תנאי מפורש שנקבע, אז אסור יהיה לצד השני להמחות את החיוב.

אלעזר שטרן: זה לא קשור לפיקוח, זה קשור לדיני המחאה חיובים.

ניסן סלומינסקי: התניה כזו היא היא התניה חוקית?

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: יש פסיקה לגבי התניות כאלה האם הן תקפות גם בדיעבד.

אלעזר שטרן: היא כן חוקית, השאלה היא האם היא תקפה.

אלעזר שטרן: נניח ועברתי על האיסור, יש פסיקה שונה, למיטב זכרוני, האם זה כן תקף או לא תקף.

אלעזר שטרן: יש פסק דין - - - שמתעסק בשאלה האם יש תוקף קנייני להמחאה כזו כנגד - - -.

אלעזר שטרן: זו באמת שאלה משפטית שלא קשורה.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שיש צורך להסדיר את זה.

ניסן סלומינסקי: אם יש פסיקה סותרת אז צריך להסדיר את זה בחוק, אבל זה משהו אחר.

אלעזר שטרן: יש פסיקה בעניין, אבל זה באמת לא קשור לדיון שלנו.

אלעזר שטרן: זה דיני המחאת חיובים.

ניסן סלומינסקי: נמשיך הלאה.

יאירה פרנקל: "מלווה בסכום מזערי במערכת חברתית לתיווך אשראי" – אגיד מילה על מערכת חברתית לתיווך אשראי.

יאירה פרנקל: זו מערכת קצת אחרת שגם מוסדרת במסגרת חוק שירותים פיננסיים מוסדרים.

יאירה פרנקל: בדרך כלל זו איזושהי מערכת שמאפשרת למישהו לתרום לאיזשהו מיזם חברתי.

יאירה פרנקל: היא קצת שונה כי היא לא אנונימית בדומה למערכות מפעילים אחרים.

יאירה פרנקל: פה גם המחוקק רצה לתת איזשהן הקלות, וגם אנחנו נותנים פה הקלות, שיאפשרו פעילות בסכומים נמוכים גם בלי הכבדה של הוראות הצו.

ניסן סלומינסקי: זה מדבר גם מהארץ וגם מחו"ל.

יאירה פרנקל: כן.

יאירה פרנקל: זו פעילות שלפחות בחלקה יש ציפייה שאולי יהיו כל מיני תורמים יהודיים מחו"ל שיתרמו למטרות בארץ, ולכן עשינו התאמות גם בהיבט הזה.

פה הגדרנו: הסכום 2,500 שקלים נבחר כאיזשהו פרוקסי ל-500 דולר.

פה הגדרנו: זה סכום שמקובל להעביר בסכומים קטנים.

פה הגדרנו: כפי שנראה בהגדרה של "מקבל שירות", מי שעומד בתנאי הזה לא ייחשב כמקבל שירות לעניין הצו.

אלעזר שטרן: זאת אומרת שמי שבהקשרים האלה של מערכת חברתית לתיווך באשראי יתרום או יעביר כסף כמלווה עד לסכום של 2,500 שקל, לא יחולו עליו החובות של זיהוי, של - - -

ניסן סלומינסקי: שום זיהוי?

יאירה פרנקל: לא, ממש לא.

ניסן סלומינסקי: מאיה, אתם הסכמתם לסכומים הקטנים?

מאיה לדרמן: כן.

מאיה לדרמן: מדובר רק לפלטפורמה החברתית.

ניסן סלומינסקי: זה מערכת חברתית בישראל, זו לא צריכה להיות רק מערכת חברתית מחו"ל לארץ כמו שהסוכנות עוד מעט תציג את זה.

אלעזר שטרן: המערכת היא בארץ, המלווים יכולים להיות מ - - -

ניסן סלומינסקי: המלווים - לזה אני מתכוון.

ניסן סלומינסקי: האם לא חששתם?

מאיה לדרמן: חששנו.

מאיה לדרמן: אתה יודע, כל פריצה כזו של מישהו שהוא לא מזוהה בסופו של דבר מטילה נטל על הזירה עצמה לעשות בקרות.

ניסן סלומינסקי: אז איך זה שלא חששתם שינסו להלבין פה כסף?

ניסן סלומינסקי: נניח ויש לי ארגון פשע עם סכום של 5 מיליון שקל והוא רוצה להלבין את זה.

ניסן סלומינסקי: הוא ייקח עשרה אנשים, קופים, והוא יקים גוף שאותו ינהל מישהו שקרוב לארגון ואתם לא תצליחו למצוא את הקשר, והם ילוו לו.

ניסן סלומינסקי: כל אחד ילווה לו 1,000 שקל, פחות מהסכום הזה, ומחר הוא לא צריך להזדהות.

ניסן סלומינסקי: אותו אחד יכול להלוות 20 או 30 פעם וגם השני וכו', וכך יעבירו את כל ה-5 מיליון לגוף החברתי המסודר הזה.

ניסן סלומינסקי: הגוף החברתי המכובד נותן הלוואה באמת לעסקים קטנים, וכעבור שלוש שנים הוא יקבל בחזרה.

ניסן סלומינסקי: והנה, הכשרת 5 מיליון והפכת אותו לכסף לחוקי.

ניסן סלומינסקי: איך לא חששתם?

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להבין מה עשיתם פה.

מאיה לדרמן: בסופו של דבר, צריך לעשות פה איזשהם איזונים בין הרצון שלנו כן לתת לזירה הזו לפעול ולא להכשיל את הפעילות שלה עוד לפני שהיא התחילה לעבוד.

מאיה לדרמן: מצד שני, יש כן סיכוני הלבנת הון.

מאיה לדרמן: לכן, מבחינת ניטור ובקרה לא הורדנו את החובה של הזירה לעשות ניטור ובקרה לגבי הפעילות.

ניסן סלומינסקי: איך אפשר לעשות ניטור ובקרה כשהתורם הוא אנונימי לחלוטין על פי חוק?

מאיה לדרמן: הוא לא אנונימי לחלוטין.

ניסן סלומינסקי: בנושא החברתי אמרתם שהוא אנונימי.

מאיה לדרמן: לא.

מאיה לדרמן: בעיקרון, כשנרשמים לזירה יכול להיות שאפשר להוסיף איזושהי דרישה רק לרשום לפחות שם.

מאיה לדרמן: כשנרשמים לזירה כן יש לפחות שם ויש להם את המקור שממנו מגיעים הכספים.

מאיה לדרמן: אם הם רואים שאותו אחד תורם כמה פעמים - - -

אלעזר שטרן: לפי ההגדרה של "מקבל שירות" אחרי זה, שעוד לא הגענו אליה, מלווה בסכום זעיר לא נכנס להגדרה של "מקבל שירות" אז לא יחול עליו שום דבר.

אלעזר שטרן: הוא פשוט לא מוגדר כמקבל שירות אז לא יחול עליו שום דבר, אפילו לא שם.

ניסן סלומינסקי: שוב, אני לא רוצה להוסיף את זה ולהכביד, אלא אני רק רוצה להבין איך הראש שלכם שהוא בדרך כלל חשדני, איך פה פתאום ככה - - -

יאירה פרנקל: המערכת החברתית היא מראש מוגבלת מבחינת ההיקפים.

יאירה פרנקל: למשל, סכום האשראי שניתן ללווה מסוים מוגבל ל-300,000 שקל ומלווה בודד – 100,000 שקל.

ניסן סלומינסקי: למי שהם נותנים.

ניסן סלומינסקי: בוא נצייר ציור שבו יש 5 מיליון של ארגון פשע.

ניסן סלומינסקי: הוא הצליח להעביר את זה למתווך החברתי.

ניסן סלומינסקי: מאחר ואמרנו ואין צורך להזדהות אז אין שום בעיה שהוא יעביר את ה-5 מיליון דרך 10 - 20 אנשים.

ניסן סלומינסקי: יש את המתווך שקיבל חברתית מכל הקופים וכו' סכום של 5 מיליון, והוא גם קשור.

ניסן סלומינסקי: אבל הוא נותן לגופים מסודרים ואמיתיים שבאמת זקוקים לזה.

ניסן סלומינסקי: הוא נותן הלוואה לעסקים קטנים וכעבור שלוש שנים הוא מקבל אותה חזרה ויש לו אחרי שלוש שנים 5 מיליון כסף לגאלי.

יואב להמן: אם המתווך שאתה אומר הוא פלטפורמה אז כל כסף שהוא מקבל הוא מחזיר חזרה למלווים.

ניסן סלומינסקי: איך הוא יחזיר כשהוא לא יודע מי הם?

יואב להמן: ראשית, הוא נרשם במערכת.

יואב להמן: הוא מעביר את הכסף.

יואב להמן: יש לו מאיפה הוא העביר את הכסף - כרטיס אשראי או חשבון בנק או משהו מהסוג הזה.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע אם יש דרישה כזו פה.

ניסן סלומינסקי: ראשית, לא שמעתי שיש דרישה.

ניסן סלומינסקי: אמרו שבסכומים נמוכים אין שום דרישה.

ניסן סלומינסקי: כי אם הוא צריך להעביר מהכרטיס שלו אז למעשה יש כבר זיהוי, אז לא זו הנקודה.

ניסן סלומינסקי: אז מה החידוש?

יואב להמן: אבל הפלטפורמה חייבת לדעת כדי לדעת למי להחזיר.

ניסן סלומינסקי: הוא יידע למי להחזיר, אל תדאג.

ניסן סלומינסקי: זה שמנהל את התיווך יידע כבר למי להחזיר כי הוא יודע מאיפה הגיע הכסף, אבל הכול יהיה לא פורמלי.

ניסן סלומינסקי: כך הכשירו כסף שהוא שייך לארגון פשע ואחרי שלוש שנים יש למי שניהל את התיווך כסף לגאלי של 5 מיליון שהוא קיבל חזרה.

ניסן סלומינסקי: הוא יגיד עכשיו שהוא מחזיר את זה.

ניסן סלומינסקי: האם אני יודע למי הוא מחזיר את זה?

ניסן סלומינסקי: בסוף זה יתגלגל חזרה לאותו ארגון פשע, רק ככסף לגאלי.

יואב להמן: בפלטפורמה כזו אין מתווך באמצע.

יואב להמן: כל אחד מהקופים, במונחים שלך, צריך להעביר את הכסף ולקבל חזרה את הכסף.

יואב להמן: הוא חוזר לנקודת ההתחלה שהוא צריך להעביר לארגון הפשע את הכסף.

יואב להמן: יש עניין של ניהול סיכונים.

יואב להמן: באיסור הלבנת הון לא באים למנוע כל אפשרות לעשות את זה.

יואב להמן: יש פה עניין של ניהול סיכונים, ובפלטפורמה חברתית שבה הלווה הוא מזוהה כלפי כולם – ראשית, הוא צריך המון עבודה לחלק 5 מיליון, שלא לדבר על 50 מיליון, להמון המון המון אנשים.

יואב להמן: שנית, הוא צריך ל- - -

ניסן סלומינסקי: זה לא בטוח כי אם הוא לא צריך להזדהות אז אותו אדם יכול להעביר חמש פעמים.

ניסן סלומינסקי: כל יום הוא יעביר הלוואה של תרומה של 1,000 שקל שזה פחות.

יואב להמן: בישות אחרת שהוא צריך לבנות בה מערכת, פתאום נקבל אלפי ישויות שנרשמות במערכת.

יואב להמן: בנוסף, את הכסף הם צריכים להעביר להלוואה לעסק חברתי שנבדק היטב.

ניסן סלומינסקי: אמת, העסק הוא כשר והכול מסודר.

ניסן סלומינסקי: העסק הזה מחזיר את ההלוואה אחרי שלוש שנים.

ניסן סלומינסקי: הכול בסדר, חוץ מזה שאחרי שלוש שנים ה-5 מיליון שקל האלה יוכשרו.

אלעזר שטרן: אי אפשר לקחת שלושה אנשים ואפילו לא עשרה אנשים שיעבירו את זה.

אלעזר שטרן: אתה צריך לבנות מערך של מלווים, של 1,000 איש או כמה שזה לא יהיה, שכל אחד - - -

ניסן סלומינסקי: אבל אני חשבתי על 1,000 איש עם קופים שזה גם קל, אבל היום הבנתי שאפילו את הזיהוי המינימלי לא צריך לעשות.

ניסן סלומינסקי: אז מה הבעיה שאותו אדם ייקח עשרה אנשים ובמשך חודש כל אחד מהם יעביר כל יום 1,000 שקל?

ניסן סלומינסקי: הגוף המתווך הזה הוא גם גוף ששייך לארגון הפשע.

ניסן סלומינסקי: הוא מקים גוף מתווך, והנה יש לו דרך להכשיר כסף.

יואב להמן: גם לא.

ניסן סלומינסקי: למה לא?

יואב להמן: אתה מדבר שהוא יקים פלטפורמה חברתית?

ניסן סלומינסקי: כן, ודאי.

ניסן סלומינסקי: שווה לו אחרי שלוש שנים לקבל.

ניסן סלומינסקי: הוא היה מוכן להכשיר את זה אפילו תמורת 50%.

יואב להמן: הוא לא מקבל את הכסף כי הוא רק מעביר.

ניסן סלומינסקי: הקופים שלו מקבלים חזרה כסף מוכשר.

ניסן סלומינסקי: הבנק צריך לדווח.

ניסן סלומינסקי: אם גוף צריך לדווח ומאיה תראה שיעקב כל יום מעביר סכום כסף, אז בטח שהוא היה עולה על זה.

ניסן סלומינסקי: אבל אם לא צריך את כל זה, - - - בואו נעזוב את זה כרגע, אני רוצה להתקדם.

יואב להמן: הרשות הפנתה את תשומת ליבנו לזה שהפלטפורמה תהיה חייבת בכל מקרה - - -

ניסן סלומינסקי: אצלכם זה בסדר כי יש כרטיס אשראי.

ניסן סלומינסקי: אתם הרי עובדים דרך כרטיס אשראי, לא צריך מספר תעודת זהות ולא מספר ביטוח לאומי אם הוא תורם מארצות הברית.

ניסן סלומינסקי: יש לו כרטיס אשראי שממנו הוא נותן, נכון?

אמיר שניידרמן: בארץ יש כרטיס אשראי ומבקשים תעודת זהות בארץ.

אמיר שניידרמן: בחו"ל לא מקובל.

ניסן סלומינסקי: אז מה כן?

ניסן סלומינסקי: איך תדעו?

אמיר שניידרמן: יש שם והכסף חוזר לאותו כרטיס.

אמיר שניידרמן: יש שם מסודר.

ניסן סלומינסקי: אז אתם כסוכנות, לא חושדים בכם כי הכול בסדר ואפשר יהיה לבדוק את הדברים.

ניסן סלומינסקי: אבל אם לא צריך שם ולא צריך שום דבר, באופן חוקי מבחינת החוק, החברה צריכה, המתווך צריך שם כדי להחזיר.

ניסן סלומינסקי: אבל אם המתווך קשור גם עם אותו ארגון אז הוא יודע את השמות, הוא לא צריך להעביר לאף אחד, הוא יחזיר.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר: יש לי את השמות, אני אחזיר להם.

ניסן סלומינסקי: 5 מיליון שקל - אחרי שלוש שנים קיבלתי כסף נקי.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה שנשקיע את כל הזמן בנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: רק רציתי להבין איך פספסתם את זה.

מאיה לדרמן: מבחינתנו, אנחנו כן חשבנו שצריך לעשות ניטור.

מאיה לדרמן: אם זה מפוספס בנוסח אז אולי נבהיר את זה כי הכוונה שלנו שכן יהיה ניטור גם על הסכומים המזעריים.

ניסן סלומינסקי: מה פירוש?

ניסן סלומינסקי: זה שונה לחלוטין ממה שאמרו פה עד עכשיו.

מאיה לדרמן: לא, לא שונה לחלוטין.

ניסן סלומינסקי: מה זה "ניטור"?

מאיה לדרמן: לעשות איזושהי בקרה על פעולות כאלה שנעשות מול לווה.

ניסן סלומינסקי: מי עושה את הבקרה?

מאיה לדרמן: הזירה צריכה לעשות בקרה על עסקאות כאלה שבהן רואים לווה שמקבל סכומים חריגים או שיש פעילות משמעותית.

ניסן סלומינסקי: סכומים קטנים.

ניסן סלומינסקי: הוא מקבל 500 שקל, האם זה סכום חריג?

מאיה לדרמן: אבל כמה פעמים.

מאיה לדרמן: בדיוק הסיטואציה שנתת דוגמה קודם.

מאיה לדרמן: אם זה משהו שקורה באופן תדיר ושהוא לא שכיח אז הזירה צריכה לנטר את הפעילות הזו.

מאיה לדרמן: גם אם מישהו שהוא בפעילות בסכומים כאלה נמוכים, צריך לעשות איזושהי בקרה.

מאיה לדרמן: אנחנו נציע נוסח.

מאיה לדרמן: אנחנו כן ראינו מה קורה בזירות דומות.

מאיה לדרמן: ישKiva שקיימת בחו"ל.

מאיה לדרמן: שם כל הפרטים שניתנים זה שם וכתובת אי-מייל.

מאיה לדרמן: אם אלו הפרטים שיש אז מבחינתנו זה שום דבר כי אדם יכול לפתוח עשרות כתובת אי-מייל.

מאיה לדרמן: אגב, גם מבחינת כרטיסי אשראי יכולים להיות לי כמה כרטיסי אשראי שמהם אני מעבירה כספים.

ניסן סלומינסקי: אבל את יכולה לברר.

ניסן סלומינסקי: לכרטיס אשראי יש תמיד שם והשם יהיה אותו שם.

מאיה לדרמן: אז זה יהיה ג'ון סמית' וזה גם לא עוזר לי מבחינת הניטור.

ניסן סלומינסקי: אם תראה כל כך הרבה פעמים את ג'ון סמית' אז תצטרכי לשאול את השאלה.

ניסן סלומינסקי: הלוואי וכל הג'ון סמית' בארצות הברית החליטו לתרום חברתית.

מאיה לדרמן: אבל אם אין מסמך שאני בודקת אז המלווה יכול לכתוב פעם: ג'ון סמית', ופעם: פיליפ לא יודעת מה.

ניסן סלומינסקי: לכן, אני שואל את השאלה הזו.

ניסן סלומינסקי: לפני שבנק מוציא כרטיס אשראי הוא בודק למי הוא מוציא את זה.

ניסן סלומינסקי: הוא לא מוציא לג'ון סמית' סתם.

ניסן סלומינסקי: שם יש בדיקה.

ניסן סלומינסקי: בואו נעזוב את זה, תחשבו על זה.

אלעזר שטרן: אז מה אתם כן רוצים?

ניסן סלומינסקי: הם לא רוצים כלום כרגע.

ניסן סלומינסקי: אני העליתי שאלה שהיא לא לעכשיו.

מאיה לדרמן: - - - קודם כול, אין פטור מדיווח.

מאיה לדרמן: לצורך הדיווחים הם צריכים לעשות בקרה גם על הסכומים האלה של עד 2,500 שקלים.

ניסן סלומינסקי: אני העליתי את השאלה רק כדי לראות אם הם חשבו על זה או לא.

אלעזר שטרן: יש הבדל מהותי בין מה שנאמר פה קודם וגם מה שנאמר אתמול כשדיברנו שיש שלוש מדרגות, לבין מה שאומרת עכשיו מאיה שזה משהו אחר, שגם בסכומים הנמוכים יצטרכו להפעיל את סעיף 3 ולקחת פרטים.

מאיה לדרמן: לא, זה לא מה שאני אומרת.

מאיה לדרמן: אני אומרת ניטור ובקרה.

אלעזר שטרן: אבל איך את יכולה לעשות ניטור ובקרה מבלי שיש לך את הפרטים שלו.

אלעזר שטרן: ברמה הבסיסית הוא נחשב מקבל שירות שצריך לקבל את הפרטים שלו?

מאיה לדרמן: לא צריך לקבל את הפרטים.

מאיה לדרמן: אבל זה עדיין לקוח של החברה והחברה יכולה לעצור פעולה אם נראה לה שמשהו חריג ולבקש עכשיו.

מאיה לדרמן: זה חלק מהניטור.

ניסן סלומינסקי: בציור שציירתי, מי שמנהל את התיווך החברתי שייך לארגון.

ניסן סלומינסקי: הארגון הקים תיווך חברתי והוא שייך.

ניסן סלומינסקי: אם הוא לא מחויב, הוא מסתדר.

ניסן סלומינסקי: זה לא הסוכנות שמתחילה לבדוק ולחקור אם היא רואה שאותו מעביר והיא מריחה ריח לא טוב.

ניסן סלומינסקי: הוא חלק מהארגון וכך הארגון מכשיר את הכסף.

ניסן סלומינסקי: עזבו, די.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נבזבז את כל הזמן רק על השאלה הזו ולא נצא עם תשובה.

יאירה פרנקל: זה גוף מפוקח.

יאירה פרנקל: הוא עובר Fit and Proper.

יאירה פרנקל: אנחנו בודקים את בעלי השליטה ובודקים את פעילות הגוף.

יאירה פרנקל: אם נראה לנו שזה - - -

ניסן סלומינסקי: איך ייראה לך?

ניסן סלומינסקי: הם ייקחו אדם מכובד שעדיין לא נשרף.

אלעזר שטרן: מאיה, יאירה, אני חושב שדרך אפשרית לפתור את זה היא שבהגדרה של "מקבל שירות" שעוד לא הגענו אליה, להוסיף פסקה נוספת ולהגיד שלעניין סעיף 12ב, לעניין דיווח בלתי רגיל, גם מלווה בסכום מזערי גם ייחשב כמקבל שירות.

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: החלת עליהם אז מגבלות שלא רצית להחיל עליהם.

יאירה פרנקל: האמת שהכוונה היתה שזה כן יחול.

יאירה פרנקל: בסדר, נסדיר את זה.

ניסן סלומינסקי: עזבו את זה כרגע, נגיע לשם.

ניסן סלומינסקי: מצד אחד, אני לא רוצה להכביד.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, אני לא רוצה שיהיה פתח, בארץ לפחות, לדבר הזה.

ניסן סלומינסקי: עזבו, בואו נתקדם הלאה.

יואב להמן: יש פה אי הבנה לגבי איך אפשר להלבין הון באמצעות פלטפורמה.

יואב להמן: כי אם המאפיה מקימה פלטפורמה חברתי, קודם כול, זה לכשעצמו סקופ בין לאומי.

ניסן סלומינסקי: "סקופ"?

ניסן סלומינסקי: אדוני, סלח לי.

ניסן סלומינסקי: האם אתה חושב שאין להם רעיונות כאלה?

יואב להמן: אם היא מקימה את זה והיא מעבירה הלוואות לגופים לגיטימיים וההלוואות חוזרות והיא לא מעבירה את ההלוואה החוזרת, היא לא מעבירה את הכסף שחוזר אל אלה שתרמו, שנתנו את הכסף, אז זה ייתפס - - -

ניסן סלומינסקי: איך אתה יודע שהיא לא העבירה?

ניסן סלומינסקי: מבחינתה, היא מעבירה.

יואב להמן: לא, יש פיקוח על החברות האלה.

ניסן סלומינסקי: מאחר ומבחינתם הוא לא צריך לרשום ממי הוא קיבל ולמי הוא החזיר, אז מה הבעיה?

ניסן סלומינסקי: הם הקימו והוא מתואם, אז מה הבעיה?

יואב להמן: למי שהוא החזיר - איך פתאום יש לו כסף לגיטימי?

יואב להמן: האם הוא קיבל חזרה?

יואב להמן: האם הוא יכול להראות שהוא נתן כסף וקיבל חזרה?

בוריס פבלוב: הערה קטנה לדוגמאות כי זה קצת מטיל דופי מבחינת אמון הציבור במערכות P2P.

בוריס פבלוב: מאפיה לא יכולה להקים מערכת P2P.

בוריס פבלוב: יש רגולטור שבודק מי הבעלים של הפלטפורמה, עם איזה ניסיון הוא בא, מה המסמכים.

בוריס פבלוב: התפקיד של הרגולטור למנוע ממאפיה להקים פלטפורמה.

בוריס פבלוב: המקרה שאולי רלוונטי הוא שמאפיה תנצל פלטפורמה תמימה שיש לה פעילות עסקית או חברתית.

ניסן סלומינסקי: בוריס, אם אתה חושב שמאפיה לא מסוגלת להעמיד אדם מכובד שעדיין לא נשרף, יום אחד הוא יישרף, לעשות את זה אז אתה תמים.

ניסן סלומינסקי: עזבו, אני לא רוצה לתת רעיונות.

ניסן סלומינסקי: בינתיים תתגלגלו.

בוריס פבלוב: אם מאפיה תקים בנק או תקים מערכת P2P אז יש רגולטורים שהתפקיד שלהם הוא למנוע את זה.

ניסן סלומינסקי: בנק זה משהו אחר.

ניסן סלומינסקי: פה זה פלטפורמה כזו שגם הם אומרים: אם זה סכומים קטנים, עזבו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא נכנסים לזה ולא כלום.

ניסן סלומינסקי: אבל סכומים קטנים יכולים להצטבר.

ניסן סלומינסקי: לדוגמה, פעם כשהיית נותן בבנק סכום של 1,000.05 שקל אז כולם היו מזניחים את המספרים שלאחר הנקודה, אבל כשזה מצטבר להרבה, פתאום התברר שמה שמגיע אחרי הנקודה נהפך להרבה מיליונים והיום אף בנק לא מוותר על מה שיש אחרי הנקודה.

ניסן סלומינסקי: גם פה סכומים, לא מסתכלים על סכומים של 500 שקל כי זה כלום.

ניסן סלומינסקי: אבל הרבה 500 שקל יכולים להגיע אולי בסוף ל-5 מיליון.

ניסן סלומינסקי: תומר, מנהל רשות האכיפה והגבייה, באת להגיד לי רק שלום וחג שמח.

ניסן סלומינסקי: רונן ניסים, שלום עליכם.

ניסן סלומינסקי: התיישבת בצד הלא נכון, אבל לא חשוב.

ניסן סלומינסקי: זה בסדר.

ניסן סלומינסקי: רונן, היו כמה שאלות אליכם לגבי זה שאנחנו או אחרים מוציאים צווים והבנקים לא מכבדים את זה.

ניסן סלומינסקי: לדוגמה, הגופים האלה שיושבים פה הם גופים מכובדים וגופים שהם מפוקחים.

ניסן סלומינסקי: כשהם מגיעים לבנקים, הבנקים צוחקים מהם.

ניסן סלומינסקי: הם מושכים אותם ולא מתייחסים אליהם ואין שיתוף פעולה.

ניסן סלומינסקי: זה כאילו שאין פיקוח של הבנקים על הבנקים או שלא ידוע שבנק צריך גם לקיים את צווי המדינה.

ניסן סלומינסקי: תלינו תקוות בך שאתה תבוא ותדע להגיד לנו שלא היו דברים מעולם או שזה היה עד ומעכשיו זה כבר לא יקרה.

אלעזר שטרן: ואולי גם יש צורך, לאחר שהצו הזה יעבור, לעשות תיקון לצו הבנקים כשבסעיפים מסוימים שיש הקלות לגבי גופים מפוקחים כמו לגבי נושא של נהנים או דברים כאלה, גם להכניס את החבר'ה של ה-P2P.

ניסן סלומינסקי: להכניס את זה במפורש רק בגלל שהבנקים לא ממלאים את הצו.

רונן ניסים: רונן ניסים, המחלקה המשפטית בבנק ישראל.

רונן ניסים: בוקר טוב, סליחה על האיחור.

רונן ניסים: היתה איזושהי תקלה בזימון והגעתי כאשר הזעיקו אותנו.

רונן ניסים: בדרכי לכאן ניסיתי לתקף את עמדת המפקחת על הבנקים.

רונן ניסים: הדברים שאני מביא הם על דעתה ובשמה.

רונן ניסים: ראשית, אני רוצה להזכיר שבאפריל השנה יצא חוזר בשיתוף עם רשות שוק ההון בכל הנוגע לפתיחה וניהול חשבונות בנק לגופים מפוקחים.

רונן ניסים: הבנקים נדרשו לקבוע נהלים ומדיניות בקשר לניהול חשבונות של גופים כאלו שחל עליהם באמת צו איסור הלבנת הון במטרה באמת להפחית את החיכוכים.

רונן ניסים: אנחנו מודעים לכך שיש חיכוכים.

רונן ניסים: הבנקים, מבחינתם, מנהלים סיכון.

רונן ניסים: במקרה הזה זה גופים מרובי נהנים.

רונן ניסים: ככל שבאמת יחול על הגופים הללו צו איסור הלבנת הון ואכיפה אפקטיבית אז בהחלט הסיכון על הבנקים יורד וזה באמת ייתן לנו איזשהו comfort לתת הקלות.

ניסן סלומינסקי: במילים פשוטות, אתה רוצה להגיד שכל זמן שהצו הזה לא עבר אז כאילו לא חל עליהם צו של הלבנת הון וממילא הבנקים עדיין לא מתייחסים אליהם כגופים מכובדים.

ניסן סלומינסקי: האם זה מה שהתכוונת להגיד?

רונן ניסים: לא במילים הללו, לא ש"לא מתייחסים אליהם כגופים מכובדים".

ניסן סלומינסקי: תרגמתי למילים בעברית.

רונן ניסים: זה הכול לשמה, זה הכול במסגרת החובות שחלות על הבנקים במסגרת משטר איסור הלבנת הון, מימון טרור וכו'.

רונן ניסים: שוב, אנחנו מודעים שיש חיכוכים, אנחנו לא מתעלמים.

רונן ניסים: אנחנו מטפלים ביתר שאת בתקופה האחרונה בפניות שמגיעות אלינו ברמת התלונה הבודדת.

רונן ניסים: יש סוג של צוות פנימי שמתמקצע בפניות ובתלונות הללו ובאמת מנסים לתת מענה לא רק לפלטפורמות אלא גם לנותני שירותי מטבע ויתר הגופים המפוקחים על ידי רשות שוק ההון.

רונן ניסים: כמו שאמרתי, המפקחת הוציאה חוזר.

רונן ניסים: אנחנו בהחלט עושים בקרה למדיניות ולנהלים.

רונן ניסים: אין דבר כזה.

רונן ניסים: מבחינתנו, גוף שהוא מפוקח לא מקובל שיהיה איסור גורף.

רונן ניסים: אנחנו בודקים את סבירות התנאים שמציבים לאותם גופים.

ניסן סלומינסקי: מה מצאתם כשבדקתם?

ניסן סלומינסקי: לפני שנכנסת דיברו פה נציגי הגופים ונשמע מדבריהם באופן ברור שיש להם בעיה קשה עם הבנקים, שהבנקים כאילו לא מתייחסים לצווים וכאילו הם ילד זר שלגביו זה לא חל.

ניסן סלומינסקי: השאלה היא האם אתם עושים פיקוח גם על זה?

רונן ניסים: שוב, אני לא מייצג את הבנקים.

רונן ניסים: אבל אני כן יכול לומר שמבחינתנו לא מקובל שהבנקים, למשל, יעשו את העבודה של רשות שוק ההון.

רונן ניסים: הם לא אמורים לעשות הליך של רישוי לאותם גופים, בשביל זה יש את הרשות.

רונן ניסים: אנחנו כרגע באיזשהו שלב של בחינה של כל הנהלים והמדיניות שהבנקים קבעו לעצמם, ומה שלא סביר בעינינו, שוב, בהתייעצות עם רשות שוק ההון - - -

ניסן סלומינסקי: מה פירוש "רישוי"?

ניסן סלומינסקי: האם לגופים האלה יש בעיה של רישוי?

אלעזר שטרן: הגופים האלה צריכים לקבל רישיון.

אלעזר שטרן: חלק קיבלו, חלק בתהליך של קבלה.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר על אלה שקיבלו.

רונן ניסים: הבנק לא אמור לעשות הליך שלFit and Proper לאותם גופים אגב פתיחה של חשבון בנק.

ניסן סלומינסקי: לגופים שקיבלו ויש להם והם מסודרים לא צריכה להיות שום בעיה בבנק, נכון?

רונן ניסים: לא אמורה להיות שום בעיה, ובלבד, וצריך לשמוע עכשיו גם את הרשות לאיסור הלבנת הון, כן יש ציפייה מהבנק - - -

ניסן סלומינסקי: מאיה, תשמעו.

ניסן סלומינסקי: הוא מנסה לגלגל את הכדור אליכם.

ניסן סלומינסקי: תעמדו בשער או שתבלמו אותו לפני כן.

רונן ניסים: לא, לא.

רונן ניסים: כן יש ציפייה מהבנק, וזה גם חלק מהחובות שלהם, לנהל את הסיכון שלהם ברמה הכללית של החשבון.

רונן ניסים: הבנק לא פטור מאחריות, אף אחד לא פוטר אותו מאחריות.

רונן ניסים: לכן, כן חשוב שיתוף הפעולה בין הגוף שמנהל את החשבון לבין הבנק.

רונן ניסים: שוב, הבנק לא אמור לנצל לרעה את החובות.

ניסן סלומינסקי: מה עושים אם הוא כן עושה את זה?

רונן ניסים: אז פונים אלינו.

ניסן סלומינסקי: הנה, פנינו אליכם.

רונן ניסים: תנו לנו מקרה קונקרטי, אנחנו לא יכולים ברמה העקרונית - - -

ענת ברקו: פנו אליכם?

ענת ברקו: אני רוצה שתבהיר האם פנו אליכם.

רונן ניסים: יש פניות.

דקל גולן: כן, פנו אליהם ולא קיבלו שום תגובה.

ענת ברקו: זה מה שחשוב לדעת.

רונן ניסים: צר לי לשמוע את זה.

דקל גולן: סליחה, גם לי צר.

רונן ניסים: אני כבר רואה שיש פה איזושהי מתקפה מצד הגופים, לא מצד חברי הכנסת, אז אני אשמח לחומת מגן.

ענת ברקו: זה לא מתקפה, זה רק הבהרה.

רונן ניסים: אם נשמור על תרבות הדיון יהיה טוב לכולם.

ניסן סלומינסקי: עד עכשיו היה בסדר, הם שמרו על זכות הדיבור.

ענת ברקו: יחסית לכנסת זה דיון מאוד תרבותי כאן.

רונן ניסים: לגבי השאלה של אלעזר היועץ המשפטי – בהחלט יש כוונה לשבת עם הרשות לאיסור הלבנת הון, עם רשות שוק ההון, משרד המשפטים, ולהביא תיקונים לוועדה ברגע שזה יהיה מקובל עליהם.

רונן ניסים: התיקון העיקרי הוא באמת פטור מהצהרת נהנה.

רונן ניסים: הבנק לא אמור להכיר את כל הלקוחות של הפלטפורמות במקרה הזה או של גופים אחרים מרובי נהנים שהם מפוקחים.

רונן ניסים: זה יקל על הבנקים, זה יקל עלינו ועל כולם.

רונן ניסים: בהחלט ברגע שנקבל את ברכתן של רשויות ה- - -

ניסן סלומינסקי: הבנתי שהעילה המרכזית של דבריך בהקשר של הטענות שעלו היא שמאחר ועדיין אין עליהם צו הלבנת הון אז הם עדיין לא עונים על כל הדרישות שאתם מציבים כפיקוח ואז הבנקים כאילו עדיין לא מתייחסים אליהם באופן מכובד כי יכול להיות שעדיין הם לא תחת צו איסור הלבנת הון וכו'.

ניסן סלומינסקי: ובמילים פשוטות, אחרי שהצו הזה יעבור הכול יסתדר והכול יהיה טוב.

רונן ניסים: זה יותר נושא של ניהול סיכונים.

רונן ניסים: גם אחרי שהצו יעבור, יש ציפייה שהבנקים כן ינהלו את הסיכון ברמה הכללית של החשבון, כולל דיווחים.

רונן ניסים: מאיה הזכירה קודם את נושא ניטור כולל של חשבון, והציפייה מהבנקים היא שזה יהיה גם אחרי שהצו יעבור – לא ברמת הלקוח הבודד של הפלטפורמה או של הגוף המפוקח האחר, אבל כן ברמה הכללית של החשבון.

רונן ניסים: אם אני טועה – שיתקנו אותי.

ניסן סלומינסקי: ורדה, בבקשה בקצרה.

ורדה לוסטהויז: אני רוצה לשאול את רונן.

רונן ניסים: רק אל תתקילו אותי באיזושהי פנייה ספציפית כי לא באתי מוכן.

ורדה לוסטהויז: קודם כל, לפרוטוקול - לטריא אין תלונות מזה יותר מחצי שנה.

ורדה לוסטהויז: ידעתי להתלונן כשהיה צריך, אין לי תלונות.

ורדה לוסטהויז: זה על השולחן.

ורדה לוסטהויז: אבל אני רוצה לדבר על העתיד.

ורדה לוסטהויז: הרעיון היה באמת שכשיחוקק צו שיחול על הפלטפורמות, יהיו הקלות מסוימות שהיום הבנקים מרגישים שהם צריכים לקיים את החובות מצדם.

ורדה לוסטהויז: רונן, אתה אמרת שבתנאי, והתנאי שלך היה כפול, שיהיה צו ושתהיה אכיפה אפקטיבית.

ורדה לוסטהויז: אני לא יודעת אם זה נשמע באמירה או שאתה - - - אם זה לא נאמר בטעות על ידך אז זה אומר שהביקורת או שהבקרות של שוק ההון לא מספיקה לפיקוח על הבנקים כדי שהבנקים יהיו פטורים, וזו שאלה.

ורדה לוסטהויז: הבעיה מול הבנקים איננה רק עניין של נהנים כשיש הרבה מלווים במערכת, אלא שהבנקים מרגישים צורך לפקח גם על הצד של הלווים.

ורדה לוסטהויז: לפחות, אצלנו, אני מדי פעם נאלצת להסביר מה הלווים, מה המטרות, מה השעבודים שאני לוקחת, האם הם השעבודים בסדר, האם זה לא עסקה פיקטיבית.

ורדה לוסטהויז: גם זה צריך להיפתר בהקלות שניתנות.

ורדה לוסטהויז: אני לא חושבת שהם צריכים לשאול אותנו לגבי הלווים כשהצו חל עלינו.

רונן ניסים: הכוונה שלי ממש לא היתה שלא הפיקוח על הבנקים, וכמובן לא הבנקים, ייתנו ציונים לרשות שוק ההון - ממש לא.

רונן ניסים: אני חושב שזה לא סוד שרשות שוק ההון כן כרגע באיזשהו שלב של התארגנות.

רונן ניסים: מטבע הדברים, אנחנו בהחלט לא מקנאים בהם.

רונן ניסים: יש להם משימה לא פשוטה ודי מורכבת, ריבוי מפוקחים.

רונן ניסים: כמובן שברגע שייתנו רישיונות לכל הגופים, אנחנו נהיה בעולם אחר לגמרי.

רונן ניסים: אבל יש גופים שבאים לפתוח חשבון כשהם לא עברו תהליך של Fit and Proper מלא.

ניסן סלומינסקי: נעצור את הדיון הזה.

ניסן סלומינסקי: שמעת את ההערות.

ניסן סלומינסקי: לאחר שנאשר את הצו, בעזרת השם, הכול יהיה בסדר ואתה לוקח את זה על אחריותך.

ניסן סלומינסקי: קח הביתה מה ששמעת עכשיו ותעשו בדיקה כן עם המפקחת על הבנקים למה עד עכשיו ההתנהגות שלהם, למרות שאין עוד אישור של צו, כנראה היתה יכולה להיות הרבה יותר בסדר.

ניסן סלומינסקי: תבדקו את התלונות אם יש.

ניסן סלומינסקי: אם אין אף אחד שהתלונן, אתם מסודרים.

ניסן סלומינסקי: אבל אם הגופים האלה כן התלוננו, תבדקו אותם ותראו.

ניסן סלומינסקי: רציתי היום לאשר את הצו, אבל אני לא יודע אם נספיק היום.

ניסן סלומינסקי: אם נספיק היום אז כבר מהיום תמו התירוצים.

ניסן סלומינסקי: אבל אם לא נספיק ותהיה עוד ישיבה אז בינתיים תבדקו.

ניסן סלומינסקי: תחזרו הביתה ותעשו את הבדיקה הזו ותראו מה כן צריך לשפר, בסדר?

רונן ניסים: בסדר גמור.

עדו מלין: אדוני, רק אתמול ניתן פסק דין נוסף לגבי בנק ולגבי לקוח שהגיעו מייד להסדר פשרה שייפתחו לו את חשבון הבנק.

עדו מלין: לגבי לקוחות אחרים שאנחנו מייצגים – תשעה חודשים לוקח לתת אישור לגוף שעבד שנים עם בנק אחר והחליט לעבור לבנק אחר.

עדו מלין: אתמול קיימנו פגישה עם מנהל החטיבה והוא אמר לנו תשובה פשוטה: זה מגיע לאיזה קצין ציות איפשהו שם.

עדו מלין: אדוני, מה שאתה אומר לא מסתבר ואסביר לך למה.

עדו מלין: כי לא ייתכן אחרי זה לקיים מערכת של שירותים רגילה של יחסי לקוח-בנק כשאתה נאלץ להילחם כדי שיפתחו לך את החשבון.

עדו מלין: איפה העמלות?

עדו מלין: איפה השירותים?

עדו מלין: איפה יתר הדברים?

עדו מלין: זה מוציא את כל החשק.

עדו מלין: אתם הוצאתם חוזר, ואתה מדבר על זה ואחרים גם דיברו על זה בדיון אחר שהתקיים בוועדה של חברת הכנסת רחל עזרה, ואמרתם שהנושא הזה ייכנס לטיפול.

עדו מלין: בשורה התחתונה, הלקוחות פוחדים כי אם הם יריבו עם הבנק הם לא יקבלו ממנו אחר כך ממנו שירותים.

עדו מלין: הם אוכפים דברים שהם לא צריכים לאכוף.

עדו מלין: איך ייתכן שלחברה חדשה שהוציאה נוהל חדש ועוד אין לה לקוחות לבדוק יגידו: את לא מקיימת את צו איסור הלבנת הון?

עדו מלין: למה?

עדו מלין: מאיזה כוח?

עדו מלין: יש להם צו, יש להם נוהל, יש להם פתיחת חשבון, יש להם רישיון.

עדו מלין: מאיזה סיבה אפשר להגיד להם: אתם לא מקיימים את צו איסור הלבנת הון, חוץ מלעכב אותם תשעה ועשרה ו-12 חודשים בפתיחת חשבון?

עדו מלין: אדוני, אני מסכים איתך וטוב שאמרת.

עדו מלין: צריכים לעשות בדק בית אמיתי כי אחרת יקרה בסופו של דבר, ואני מקווה שאולי כך יקרה, שהשירותים לא יינתנו בבנקים בסופו של יום כי המערכת לא מסוגלת לעבוד בצורה הזו.

עדו מלין: אין צורך שתגיב, אני יודע שאתם מנסים לעשות.

עדו מלין: תבינו עד כמה המצב חמור.

עדו מלין: לא קיבלתם אלפי תלונות כי הלקוח לא רוצה לריב עם הבנק שלו.

רונן ניסים: אשמח לקבל כל תלונה כי אנחנו למדים מהפניות הללו.

רונן ניסים: אני אישית מקבל עשרות פניות כי אני באמת מגיע לישיבות גם בוועדת הרפורמות ומשאיר את כרטיס הביקור שלי.

רונן ניסים: אני כן רוצה לקבל את הפרטים של המקרים, אנחנו למדים מזה לא מעט.

ניסן סלומינסקי: אני פונה לגופים, אל תהססו.

ניסן סלומינסקי: כי אם לא תהיה שום תלונה, הוא לא יידע.

ניסן סלומינסקי: הוא צודק.

ניסן סלומינסקי: כשהצו יהיה אז הכול צריך להיות ברור ולא צריכים להתלונן.

ניסן סלומינסקי: עד שהוא יהיה, אם יש תלונות והתלוננתם – טוב.

ניסן סלומינסקי: אם עדיין לא – תתלוננו עכשיו כדי שיוכלו בינתיים כן לקדם את זה.

עדו מלין: אני מציע שתהיה מערכת תלונות אנונימית.

עדו מלין: זה יפתור את העניין אולי מבלי לריב עם הבנק.

ניסן סלומינסקי: לגבי תלונה אנונימית - מחר יציפו אותו עם 10,000 תלונות אנונימיות.

ניסן סלומינסקי: יש היום אנשים שנהנים לעשות את זה אם זה אנונימי.

ניסן סלומינסקי: לא, יש גבול.

ניסן סלומינסקי: נמשיך.

יאירה פרנקל: ההגדרה הבאה היא הגדרה חדשה שאני לא חושבת שנמצאת בנוסחים.

אלעזר שטרן: היא לא נמצא בנוסח.

אלעזר שטרן: זה גם עניין טכני שנמצא בנוסח שלפנינו בסעיף אחר ופשוט העברנו אותו לפה.

יאירה פרנקל: לצורך סעיף ההגדרות.

יאירה פרנקל: " "מסמכי ההעברה" – המסמכים הפיזיים או האלקטרוניים הנדרשים לביצוע פעולה באמצעות העברה אלקטרונית.

יאירה פרנקל: " היה שימוש בצווים קודמים במונח "מסמכי העברה" .

יאירה פרנקל: עלו כל מיני שאלות לגבי משמעות המונח וניסינו כאן להבהיר את זה.

ניסן סלומינסקי: פה כן מבקשים.

ניסן סלומינסקי: גם אם זה שירות בסכום נמוך, אתם כן מבקשים מספר זהות.

יאירה פרנקל: נכון.

אלעזר שטרן: יש הבדל בין שירת בסכום נמוך לבין מזערי.

אלעזר שטרן: בכוונה יצרו פה שתי דרגות.

אלעזר שטרן: מזערי זה עד 2,500 שקל.

אלעזר שטרן: עוד לא הגענו להגדרה של מקבל שירות בסכום נמוך.

אלעזר שטרן: פה זה המזערי ובסכום מזערי זה עד 2,500 ויש מקבל שירות בסכום נמוך.

ניסן סלומינסקי: זה מטעה מאוד.

יאירה פרנקל: עכשיו אנחנו בין 2,500 לבין 50,000.

ניסן סלומינסקי: הייתם צריכים לכתוב את ההגדרה גם של מלווה בסכום נמוך.

אלעזר שטרן: יש את זה בהמשך.

אלעזר שטרן: כבר נגיע למקבל שירות בסכום נמוך.

ניסן סלומינסקי: מזערי, נמוך וגדול – טוב, בסדר.

מאיה לדרמן: מזערי זה רק בחברתיות.

יאירה פרנקל: בחברתי היה חשש, בעיקר בארצות הברית, שאין תעודת זהות ואנשים לא ירצו לתת את מספר הדרכון שזה ברירת המחדל.

יאירה פרנקל: לכן, בסכום של עד 50,000 נתנו פה אפשרות נוספת, איזשהו מספר זיהוי שהוא חד-חד ערכי, משהו במרשם רשמי של המדינה.

יאירה פרנקל: אנחנו מכוונים בגדול ל-Social Security, וזה עוד אופציה לקבוצה הזו.

ניסן סלומינסקי: רומן, בבקשה.

רומן דיזנגוף: ברשות

רומן דיזנגוף: כם, אני רוצה להסב את תשומת ליבכם שהחברות הן חברות טכנולוגיות שיכולות לפעול במגוון מדינות בעולם.

רומן דיזנגוף: במדינות גדולות כמו: ארצות וברית ורוסיה יש מספר.

רומן דיזנגוף: מדברים פה במושגים של דרכון.

רומן דיזנגוף: דרכון זה משהו שמנפיק מישהו שעוזב את גבולות הארץ.

רומן דיזנגוף: אם ללקוח מסוים בארצות הברית יש תעודה מקומית או אם זה במדינות באירופה או ברוסיה יש לו דרכון פנימי, והוא רוצה לבצע פעילות, כרגע המנגנון לא מאפשר זיהוי על בסיס התעודות האלה.

רומן דיזנגוף: נתייחס לזה בסעיף הרלוונטי, אבל זה חשוב גם לסעיף ההגדרות.

רומן דיזנגוף: השאלה היא איך ניתן לחדד את זה כדי שגם לווים, ובעיקר מלווים, ממדינות אחרות יוכלו להשתמש באותה פלטפורמה כדי לתת שירותים כשהמזהה הזה הוא ייחודי.

רומן דיזנגוף: לדוגמה, אזרח קליפורניה שרוצה לעשות שימוש בפלטפורמה מבלי שהוא עזב את ביתו.

רומן דיזנגוף: הוא לא מחזיק בדרכון.

רומן דיזנגוף: אנחנו מבקשים שהצו יתמוך גם במנגנון כזה על בסיס רישיון הנהיגה המקומי או מספר social security, וכן הלאה וכן הלאה.

ניסן סלומינסקי: מספר הביטוח – בוודאי שכן.

אלעזר שטרן: אם אתה במערכת רגילה שהיא לא חברתית או שאתה במערכת החברתית וזה מעל, אתה לא בסכום נמוך, אז ה- social securityלא ייכנס פה.

ניסן סלומינסקי: איך זה יכול להיות שזה לא יהיה נקודת הזדהות של האיש?

ניסן סלומינסקי: אני מבין שזה המספר הכי רלוונטי בארצות הברית ואפילו יותר מתעודת זהות.

יאירה פרנקל: להבנתי, יש קושי להצליב את המספרים.

רומן דיזנגוף: אנחנו רוצים לחדד שכמובן נתייחס לזה בסעיף תעודות רלוונטיות, אבל זה המפתח – מספר רישום, אחרי זה מפתח לתעודה.

ניסן סלומינסקי: אני לא מבין.

ניסן סלומינסקי: אם הוא מוכן לתת את מספר הביטוח הלאומי שלו, למה זה לא יספיק בכל סיטואציה?

ניסן סלומינסקי: אני חושב שזה יותר חזק.

ניסן סלומינסקי: שם זה נשמר ומפוקח אפילו הרבה יותר מאשר תעודת זהות אצלנו.

מאיה לדרמן: בסעיף 4(ב)(8) יש התייחסות לעניין ביצוע פעולה מחוץ לישראל: רשאי מפעיל, על אף האמור בפסקאות (2) ו-(4) שדורשות את הדרכון, לרשום את פרטי הזיהוי לפי מסמכי הזיהוי המקובלים בשירות מן הסוג הזה באותה מדינה שנעשה בה הזיהוי, ובלבד שבמדינה זו קיימת חקיקה המחייבת זיהוי לקוחות.

אלעזר שטרן: מאיה, זה נכון.

אלעזר שטרן: רומן אומר שסוג המסמכים שצריך לקבל זה בהתייחס לסוג מספר הזיהוי.

מאיה לדרמן: גם בהגדרת מספר זיהוי יש התייחסות לזה.

אלעזר שטרן: כן, אבל העניין הוא שההתייחסות למספר הביטוח הלאומי, נניח בארצות הברית או איך שזה יוגדר פה, היא רק לגבי מערכת חברתית ורק אם זה בסכום נמוך.

אלעזר שטרן: אה, את אומרת שזה לפי הסעיף הזה.

ניסן סלומינסקי: זה נותן פתרון?

אלעזר שטרן: אני חושב שכן.

רומן דיזנגוף: אנחנו מבקשים לבחון מזהה חד-חד-ערכי ושנוכל לזהות את הלקוחות על בסיס המזהה הזה שהוא לאו דווקא יהיה מספר דרכון בין לאומי.

רומן דיזנגוף: אם הנוסח משקף את זה אז מבחינתנו - - -

מאיה לדרמן: הוא משקף.

מאיה לדרמן: ספציפית התייחסנו לסוג של social security.

ניסן סלומינסקי: כן.

ניסן סלומינסקי: להערכתי אין שום בעיה, זה זיהוי מכובד.

אלעזר שטרן: מאיה אומרת שהשילוב בין מה שיש פה בהגדרה בפסקה (2) של מספר זהות שמפנה לסעיף 4(ב)(8) ומה שכתוב ב-4(ב)(8) שמדובר על מסמכי הזיהוי המקובלים בשירות מהסוג הזה באותה מדינה, מאפשר לך לתת מענה למספרי זיהוי מקובלים במדינות שונות.

אלעזר שטרן: נכון, מאיה?

ניסן סלומינסקי: יש לכם אפילו פרוטוקול, תוציאו את הפרוטוקול.

רומן דיזנגוף: בסדר, תודה.

יאירה פרנקל: אני ממשיכה בהגדרות.

אלעזר שטרן: זה בדיוק הפער בין המזערי שזה עד 2,500 שקלים לבין אם יקבלו בסכום נמוך שזה 50,000 שקלים בטווח של חצי שנה.

אלעזר שטרן: בתוספת הראשונה שנגיע אליה יש מדינות שנמצאות בסיכון לפי ההמלצות הבין לאומיות ושם זה מראש 5,000 שקל.

אלעזר שטרן: שם רמת הסיכון גבוהה יותר.

בסעיף 2: צריך להבין שהיום הפלטפורמות לא נותנות הלוואות בעצמן באמצעות הפלטפורמה.

בסעיף 2: אם זה כן משהו שיתאפשר בעתיד באמצעות הוראות של המפקח, אני חושב שכל הפלטפורמות ישתמשו באפשרות הזו.

בסעיף 2: לכן, כן צריך להבהיר לאורך הצו הזה שהמלווה אינו יכול להיות או המפעיל או תאגיד קשור שלו, כי אחרת יש כפילות של פרוצדורה ביחס למפעיל עצמו.

בסעיף 2: כלומר, למפעיל יש שני כובעים.

אלעזר שטרן: אם המפעיל נותן הלוואה אז הוא לא נמצא בצו הזה, הוא נמצא בצו של נותני שירותים פיננסיים למתן אשראי.

רן בייליס: לא, הוא יכול להזרים כספים דרך הפלטפורמה בעצמו.

רן בייליס: לכן, לכאורה מנוסח הסעיף מקבל השירות - - -

אלעזר שטרן: האם הוא זה שנותן את האשראי או שהוא רק המתווך שדרכו עובר הכסף?

אלעזר שטרן: אם הוא בכובע שהוא עצמו מלווה אז הוא לכאורה לא בצו הזה, הוא בצו של מתן שירותי אשראי כי אז הוא מתפקד בכובע של נותן אשראי ולא בכובע של מפעיל מערכת.

רן בייליס: אדוני, לא בהכרח.

רן בייליס: יכול להיות שיש לו פטור שם בחוק הפיקוח אם הוא רק מזרים כספים.

רן בייליס: אנחנו כרגע בצו איסור הלבנת הון, ולכן אנחנו צריכים לטפל בזה פה.

רן בייליס: יש את הנושא שתיארת עכשיו שקשור לשאלה האם הוא צריך כפל רישיונות: כפל של רישיון מתן אשראי ורישיון מפעיל.

רן בייליס: זו סוגיה אחרת.

רן בייליס: כנראה הם יהיו פטורים.

רן בייליס: זאת אומרת, מפעיל מערכת תיווך אשראי שנותן אשראי באמצעות הפלטפורמה, למיטב ידיעתי, אמור להיות פטור מהחזקת שני רישיונות.

רן בייליס: אבל גם אם לא, אנחנו כרגע לא פה.

רן בייליס: אנחנו כרגע בצו של מפעילי מערכת תיווך אשראי.

רן בייליס: מן הסתם צריך לפטור בסעיף הזה את המפעילים עצמם כי אין לזה היגיון.

אלעזר שטרן: ההגדרה פה של "מפעיל" הולכת להגדרת של החוק.

אלעזר שטרן: בהגדרת החוק המפעיל לא נותן אשראי כי אחרת בחוק הפיקוח הוא לא היה בפרק של המפעילים, הוא היה בפרק של אשראי.

רן בייליס: אדוני, יש סעיף מפורש בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים האומר: מפעיל לא ישמש, לא יזרים כספים, אלא אם כן הוא - - - בהתאם להוראות המפקח.

רן בייליס: המפקח הוציא טיוטת צו בנושא איך המפעיל עצמו יכול להלוות באמצעות פלטפורמה.

רן בייליס: יש כרגע טיוטת צו שעומדת על הפרק.

יאירה פרנקל: אני מציעה שאבדוק את זה.

בוריס פבלוב: אני חושב שהמשמעות היא שתצטרך לזהות, לאמת את עצמך ולדווח על עצמך.

רן בייליס: אם הכול ברור, אז בוא נרשום את זה כי כרגע זה לא ברור.

רן בייליס: זה יוצא שאם אנחנו מלווים, ואפילו בסכומים משמעותיים, דרך הפלטפורמה אז כאילו אני צריך גם לדווח ואין לזה היגיון.

רן בייליס: אם אני צריך כפל רישיונות אז ממילא אני צריך על פי צו שקשור לנותני אשראי.

בוריס פבלוב: זה לא צו של רישיונות ואני, גם כפלטפורמה, אין לזה שום משמעות.

בוריס פבלוב: אתה אומר שאם מפעיל שם כסף בפלטפורמה והוא נותן אשראי בעצמו, האם הוא צריך לזהות את עצמו ולאמת את עצמו?

בוריס פבלוב: זה קצת חסר כל היגיון אם זה ייכנס או לא ייכנס.

רן בייליס: בוריס, אתה מבין את זה.

רן בייליס: אנחנו כרגע בצו עם ניסוח די ברור ופשוט: מקבל השירות -מיהו?

רן בייליס: מי שהאשראי מוחזר אליו, ויוצא מצב - - -

יאירה פרנקל: כל הנושא הזה באמת נמצא עכשיו בשלב של הסדרה.

יאירה פרנקל: בהנחה שהדיון לא יסתיים היום, אני מציעה שאתייחס לזה בדיון הבא.

ניסן סלומינסקי: בסדר, בוא נתקדם.

דקל גולן: אני חוזר אחורה לנושא מקבל שירות לעניין הלווה והחייב.

דקל גולן: אני קורא פה את סעיף (א) שמי שהתחייב להחזיר את האשראי, למעט ערב, או מי שמבקש להחזיר את האשראי.

דקל גולן: האם ההבנה שלך שבמקרה של פקטורים, מי שמשלם את החשבונית, את החוב, הוא לא הלווה, תופס גם כאן?

דקל גולן: לא צריך לזהות אותו?

דקל גולן: הוא לא מקבל שירות?

יאירה פרנקל: הוא לא התחייב להחזיר את האשראי, הוא לא התקשר עם המפעיל.

דקל גולן: כלומר, ההבנה שלך שלא צריך לזהות אותו כיוון שהוא לא צד בעסקה הזו.

דקל גולן: תודה.

יאירה פרנקל: ""פעולה" – פעולה בודדת של מקבל שירות;"

עדו מלין: לגבי הגדרת "פעולה" – האם, למשל, כשהוא פנה לפלטפורמה והוא רק מתעניין, הוא מבקש להשקיע בסכום מסוים, זה כבר ייחשב לפעולה?

עדו מלין: כי אין הגדרת פעולה, בניגוד למקומות ולצווים אחרים שיש הגדרת פעולה.

עדו מלין: השאלה היא מה הכוונה ב"פעולה"?

יאירה פרנקל: בפעולה הנחזית בעיניו כבלתי רגילה זה פעולה, לרבות ניסיון לבצע פעולה.

יאירה פרנקל: כלומר, אם מישהו מנסה לעשות משהו ואתה מזהה.

עדו מלין: לא שאלה של "מנסה".

עדו מלין: בעולם הזה של הפלטפורמה זה הרי מול אנשים שמציעים הצעה.

עדו מלין: הוא רוצה להעביר, הוא שולח רק מסמכים, הוא רק מתעניין בהשקעה.

עדו מלין: האם זה כבר השלב שבו הכר את הלקוח או השלב שבו הוא מבצע את הפעולה?

עדו מלין: אני יודע שבמקומות אחרים, אבל כאן צריך להבין את הפלטפורמה.

עדו מלין: הפלטפורמה כאן שונה מאדם רגיל שבא לבצע פעולה בנותן שירותים פיננסיים או שמקבל הלוואה.

עדו מלין: השאלה כאן היא מה השלב הקובע.

יאירה פרנקל: זה העברת כספים.

יאירה פרנקל: אבל, שוב, יש גם חובות לעניין רישיון.

עדו מלין: התשובה, בסדר - העברת כספים.

ניסן סלומינסקי: אם הוא רק מתעניין אז הוא עדיין לא.

יאירה פרנקל: טוב.

"סעיף 2: אני חוזרת ומזכירה את ההתחייבות להוציא הנחיות משלימות לעניין איש ציבור מקומי.

רן בייליס: אדוני, הכר את הלקוח פה הוא מאוד אמורפי ולא ברור.

רן בייליס: לבנקים יש הכר את הלקוח עם טופס מסודר.

רן בייליס: אנחנו נשמח אם יהיה פה טופס הכר של הלקוח כמו שיש אצל הבנקים, אבל כמובן מצומצם יותר כי אין צורך במשהו רחב.

רן בייליס: אבל שיהיה ברור מה אני שואל אותו ולא להשאיר לי פה עולם שלם להבין מה אני כן שואל או לא שואל, מה גם שיש פה פירוט של דברים שהם לא רלוונטיים, נניח, לכובע של מלווה, הם רלוונטיים רק לכובע של לווה.

רן בייליס: אנחנו נשמח אם יהיה פה טופס בנוסח מוסכם כמו שיש אצל הבנקים.

אלעזר שטרן: למיטב זכרוני, הטופס של הבנקים זה משהו שהם הציעו.

אלעזר שטרן: זה לא כתוב בצו.

אלעזר שטרן: הבנקים יצרו לעצמם את הטופס הזה.

אלעזר שטרן: בצו אין טופס של הכרת הלקוח.

אלעזר שטרן: נכון, מאיה?

מאיה לדרמן: אין בצו של הבנקים, כל בנק יצר לעצמו.

מאיה לדרמן: אין טופס.

אלעזר שטרן: אין טופס.

אלעזר שטרן: אין בחקיקה עצמה, זה משהו שהבנקים יצרו לעצמם.

ניסן סלומינסקי: האם יש לכם איזשהו גוף שמאחד אתכם?

רן בייליס: לא.

ניסן סלומינסקי: אז יכול להיות שהמפקח אולי יעזור להוציא.

יאירה פרנקל: בגדול, כל גוף צריך להתאים גם את הכרת הלקוח לסוג הלקוחות שלו ולסוג הפעילות שלו.

יאירה פרנקל: זה משתנה מגוף לגוף.

רן בייליס: כן, אבל אתם יכולים לקבוע סטנדרט בסיסי ולציין כסעיף סל שכל פלטפורמה תעשה הערכה של הסיכונים והבקרות שהיא צריכה כדי להוסיף הוראות נוספות.

יאירה פרנקל: זה משהו שאפשר יהיה לשקול בהמשך.

בוריס פבלוב: יאירה, כשנעשה צו לנותני אשראי הצעתם שם איזשהו טופס הכר את הלקוח.

בוריס פבלוב: בחלק מהגופים שלא יהיו מפוקחים, ואני לא יודע אם זו תהיה בעיה אישית אצלנו בחברה, זה לפעמים רלוונטי להסתמך על גוף שהוא בעל ידע וניסיון ומומחיות בניסוח טפסים כאלה, כך הוא לפחות הוא יידע שהוא מתחיל ממשהו שהוא יחסית בטוח מבחינתו.

בוריס פבלוב: בסוף זה גם חשוב לאמון הציבור בענף כשהגוף יגיד: אני פועל לפי הסטנדרט שהגדיר המפקח.

יאירה פרנקל: עשינו את זה במקרים מסוימים, אפשר יהיה לעשות את זה אחר כך בהנחיות.

בוריס פבלוב: הבעיה היא "אחר כך".

בוריס פבלוב: הבעיה היא להתחיל עם משהו שהוא יחסית מבוסס.

בוריס פבלוב: הציפייה היא שגופים שהם בתחילת הדרך ושאין להם ניסיון יעשו משהו כזה לעצמם.

בוריס פבלוב: אבל זו ציפייה שיכולה להביא לתוצאות לא מיטביות, לא לפלטפורמה ולא לרגולטור.

בוריס פבלוב: אולי עדיף שיחד עם הצו הזה אתם תביאו כמו שעשיתם לנותני אשראי.

ניסן סלומינסקי: אסף, ראיתי שאתה חושב שזה אפשרי.

אסף נחמני: אסף נחמני, רשות שוק ההון.

אסף נחמני: אתה צודק שבצו של נותני שירותי אשראי יש איזושהי הצעה שגוף רשאי להתבסס עליה.

אסף נחמני: אנחנו מוציאים עכשיו גם טופס דומה לגופים מוסדיים.

אסף נחמני: אנחנו נוציא טופס שאפשר יהיה להסתמך עליו.

אסף נחמני: אנחנו לא חושבים שחייב לעשות את זה עם הצו, חבל לעכב.

אסף נחמני: אנחנו נוציא בהקדם האפשרי טופס הכר את הלקוח גם למפעילי מערכת.

ניסן סלומינסקי: מאה אחוז, בסדר.

ניסן סלומינסקי: רומן, בבקשה.

רומן דיזנגוף: אנחנו מסכימים עם בוריס, אבל אנחנו כן מבקשים גם לאפשר גמישות מסוימת.

רומן דיזנגוף: הצו אמור לכסות גם מודלים עסקיים שאינם קיימים היום.

רומן דיזנגוף: שוב, אם ההנחיות יכולות להיות יותר כלליות כדי שכן תתאפשר לנו גמישות מסוימת בכתיבה.

ניסן סלומינסקי: הם יוציאו ואז נדבר.

אלעזר שטרן: רומן, אני חושב שהרעיון הוא שהצו יהיה משהו שהוא לא כופה אלא מאפשר.

אלעזר שטרן: משהו שאתה יכול להיעזר בו אם אתה רוצה.

אלעזר שטרן: אתה לא חייב להיעזר בו.

אסף נחמני: בצו נותני שירותי אשראי ניתנה אפשרות לבוא ולהיעזר בדוגמה הזו של הטופס.

ניסן סלומינסקי: זה לא ייכנס לצו, אלא זה יהיה בנפרד.

אסף נחמני: בדיוק.

אסף נחמני: בסופו של דבר, יש גם תהליך הסדרה מסודר שלפיו עובדת רשות שוק ההון.

אסף נחמני: אנחנו נפרסם כמובן טיוטה ותוכלו להתייחס אליה.

אסף נחמני: נשמע את ההערות ורק אז אנחנו - - -

אלעזר שטרן: יאירה, כיוון שהיו פה בעיות עם הניסוח של הדבר הזה, אולי תבהירי לפרוטוקול למה היו פה התיקונים בניסוח ומה המשמעות.

יאירה פרנקל: כן, עשינו פה קצת תיקוני ניסוח בעקבות שאלות שעלו.

יאירה פרנקל: לא היתה כוונה לשנות את המהות, אלא רק באמת להבהיר.

יאירה פרנקל: כשעושים רישום של נהנה, מי שהוא מקבל שירות בסכום נמוך – זה יכול להיעשות לפי הפרטים שמסר מקבל השירות.

יאירה פרנקל: אם מדובר בנהנה שהוא לא מקבל שירות בסכום נמוך, כלומר, מעל 50,000 שקלים, אז צריך לעשות את הרישום לפי הצהרה בסעיף 5.

יאירה פרנקל: ההחמרה הזו חלה רק על מקבל שירות מעל 50,000 שקל.

יאירה פרנקל: גם כאן עשינו תיקון דומה כדי להבהיר במקרה הזה של תאגיד את ההבחנה בין הרישום של פרטי בעל השליטה לגבי הרישום של פרטי המנכ"ל.

יאירה פרנקל: לגבי מנהל כללי - תמיד לפי פרטים שמסר מקבל השירות.

יאירה פרנקל: לגבי בעל השליטה – אם זה בסכום נמוך עד 50,000 שקלים אז גם לפי פרטים שמסר מקבל השירות.

יאירה פרנקל: אם זה מעל 50,000 שקלים, רק לגבי בעל השליטה.

יאירה פרנקל: הרישום ייעשה לפי הצהרה בסעיף 5.

יאירה פרנקל: גם כאן ניסינו להבהיר את ההוראה הקיימת בצווים אחרים.

בוריס פבלוב: לגבי הפטור של רישום לחברות ציבוריות הנסחרות בשוק ההון, בבורסה – אנחנו חושבים ששווה להוסיף לשם גם לגופים מוסדיים וגופים שמנהלים כספי ציבור אחרים, בעיקר משום שהזיהוי של כל בעלי השליטה, זה אנשים רבים, הוא קשה שם.

בוריס פבלוב: מצד שני, הערך של השקעת גופים מוסדיים בפלטפורמות P2P הוא די ברור.

בוריס פבלוב: גופים מוסדיים לא יכולים לתת אשראי בפני עצמם ומבחינתם זה יכול להיות אפיק השקעה מאוד כדאי.

בוריס פבלוב: הגופים - כתוצאה מזה שיש להם הרבה כסף הם יכולים גם לשנות ולתרום לתמונת התחרות בשוק האשראי.

בוריס פבלוב: הפלטפורמות מייצגות אותם באמצעות זה שיש להן כבר את הכלים ואת הנגישות ללווים.

בוריס פבלוב: אנחנו מבקשים להכניס גם את הגופים המוסדיים.

היבה ריזק: אני אבדוק את זה ואחזור לזה עוד כמה דקות.

ורדה לוסטהויז: וגם בנקים.

היבה ריזק: אני אבדוק.

רומן דיזנגוף: לגבי "מי מטעמו" – "מי מטעמו" זה הגדרה טובה מאוד, אבל אני רוצה לצקת איזושהי הבנה לגבי הנושא הזה.

רומן דיזנגוף: אנחנו רוצים לעשות שימוש בחברת שליחויות כמו שמקובל, למשל, בעולם כרטיסי האשראי לצורך אימות מסמכים.

רומן דיזנגוף: האם "מי מטעמו" עומד בהגדרה הזו?

רומן דיזנגוף: אנחנו מדברים על כל מי שהוסמך?

רומן דיזנגוף: על כל מי שיש חוזה בינו לבין המפעיל לבצע אימות וזיהוי?

יאירה פרנקל: מבחינתנו, כן.

יאירה פרנקל: מי שיש התקשרות והוא פועל מטעמו בצורה מסודרת אז כן.

רומן דיזנגוף: יש לזה עלויות תפעוליות אדירות, מבחינתנו.

אלעזר שטרן: אבל זה לא פוטר אתכם מלבדוק שהוא עושה את זה כמו שצריך.

אלעזר שטרן: אם אתם מתקשרים עם חברת שליחויות, האחריות היא עדיין עליכם, וזה צריך להיות ברור.

ניסן סלומינסקי: רצוי שזה לא יהיה כל פעם איזה שליח בודד שאתה לא יודע מאיפה הוא בא ולאן הוא הולך.

ניסן סלומינסקי: אם זה חברה מסודרת של שליחויות אז זה הרבה יותר מקל ופשוט מאשר אם כל יום אתה לוקח שליח מזדמן אחר ואתה לא יודע אפילו לבדוק ואם לסמוך עליו.

רומן דיזנגוף: אדוני, אנחנו נוהגים להכשיר ולעשות הדרכה מסודרת גם לעניין חובות של איסור הלבנת הון.

רומן דיזנגוף: זה אחריות שלנו וזה לטובתנו.

בוריס פבלוב: הערה לגבי ההגדרה של "העתק מאושר" בסעיף 4(א).

בוריס פבלוב: אנחנו רוצים להפנות את תשומת לב הוועדה שכל האפשרויות פה הן לא אפשרויות לביצוע דיגיטלי.

בוריס פבלוב: אין אפשרות לעשות העתק מאושר בעולם אינטרנטי.

בוריס פבלוב: כל האפשרויות פה הן פרונטליות.

בוריס פבלוב: זה בסדר, זה טוב לכתוב שזו יכולה להיות אפשרות ספציפית, אבל זו קצת אות מתה.

בוריס פבלוב: כי אם מצפים שפלטפורמה דיגיטלית תשלח שליחים שירוצו בין אנשים, זה לא ישים.

בוריס פבלוב: זה רחוק מאוד מהסטנדרט בעולם.

בוריס פבלוב: זה לא פועל כך.

בוריס פבלוב: ניכנס לסעיפים הבאים, אבל זו אפשרות שהיא די ריקה כשהיא מתייחסת לחברות אינטרנטיות.

ניסן סלומינסקי: אם זה ריק או לא, זה לא נורא.

ניסן סלומינסקי: אם יהיה פתרון גם למצבים האחרים אז זה שיש את זה זה בסדר כי יכול להיות שיהיו כאלה שכן יעבדו כך.

ניסן סלומינסקי: השאלה היא רק אם יהיה פתרון למצב שעליו אתה מדבר.

ניסן סלומינסקי: עוד מעט נשמע.

יאירה פרנקל: גם נראה את האפשרות לאמת מול מרשם האוכלוסין שכן יכול להיות דיגיטלי.

אלעזר שטרן: עוד לא הגענו לשם.

אלעזר שטרן: אנחנו בסעיף קטן (א) בהגדרת "העתק מאושר".

רן בייליס: בהעתק מאושר יש פטור בהמשך בפטור למחצה.

אלעזר שטרן: בסדר, אבל עוד לא הגענו לשם.

רן בייליס: יש לי פה הערה כדי לא להכביד.

רן בייליס: אם יש תעודת זהות אז לא צריך מסמך נוסף אם יש לי את משרד הפנים.

רן בייליס: אם אני מאמת מול משרד הפנים את פרטי הזיהוי, משתמע מזה שיש גם את המסמך הנוסף שאני צריך.

אלעזר שטרן: אתה לא קורא את הנוסח המעודכן.

אלעזר שטרן: בנוסח המעודכן שמונח על שולחן הוועדה כתוב: "או לחלופין".

ניסן סלומינסקי: ורדה, בבקשה.

ורדה לוסטהויז: לגבי ההתקשרות עם מרשם האוכלוסין – היינו מבקשים לקבל אפשרות להתקשרות מקוונת איתם.

ורדה לוסטהויז: בטח ברישום על פה לא הייתי רוצה שהוא יחכה עד שאולי אני אגיש שאילתה ואולי תחזור השאילתה, אלא שזה יהיה במיידי.

ורדה לוסטהויז: אם נגיש מקוון, נקבל תשובה מקוונת.

ורדה לוסטהויז: זה מאוד קריטי.

רומן דיזנגוף: זאת האפשרות היחידה, אין דרך אחרת.

רומן דיזנגוף: - - -, הם עובדים ככה.

רומן דיזנגוף: יש תהליך מוסדר של ועדה בכפוף לצו.

רומן דיזנגוף: ברגע שיש לך צו, הם נותנים לך את המידע.

אלעזר שטרן: ברגע שהצו הזה יאושר.

ורדה לוסטהויז: ברגע שהצו חל על מי שהוא חל אז אפשר להתקשר התקשרות ישירה.

ורדה לוסטהויז: אני לא יודעת, שהרשות - - -

יאירה פרנקל: זה באמת לא מולנו.

יאירה פרנקל: להבנתנו, זה עובד בצורה טובה מולם.

ורדה לוסטהויז: מאה אחוז.

כמה הערות: הניסוח הדווקני הזה לא מאפשר שיפור בהמשך כי כתוב לך ספציפית מפורש מה אתה צריך להשוות עם מה.

כמה הערות: גם אם ישונה הנוסח ל: תשוו העתק של תעודה מזהה שלכל הפחות זו צריכה להיות חלופה אחת, עדיין יצטרך לשבת אדם ולהשוות את הדברים הללו.

כמה הערות: בגלל שהפלטפורמות לרוב עובדות בהעברות אלקטרוניות ובגלל שמסמכי ההעברה או היכולת ל - - - על חשבון בנק שגם כך רשום על שם אותו מקבל השירות היא גם כך נשמרת אצל הפלטפורמות, גם מסיבות שקשורות לאיסור הלבנת הון וגם מסיבות שציינו פה, הפלטפורמות חייבות לדעת מי הלווה שלהן ומי המלווה שלהן.

כמה הערות: כי אם אני לא יודע מי המלווה שלי ולא זיהיתי ולא אימתי את זה, אני לא יכול לבוא ולגבות ממנו את הכסף כי אחרי זה הוא יגיד לי: אני לא משלם.

כמה הערות: אנחנו מבקשים, פעם אחת, שתהיה אפשרות של זיהוי לפי העתק, ופעם שנייה, שהנוסח ישתנה מפעולה דווקנית לחובת זיהוי, ותיתנו לפלטפורמות להציג איך הן עושות את זה, ופעם שלישית, להוסיף את החלופה של שימוש במסמכי ההעברה ושליטה בחשבון בנק.

כמה הערות: זאת אומרת, מישהו שחשבון הבנק רשום על עצמו מוכיח שהוא יודע לשלוט באותו חשבון בנק, הוא מעביר את הכסף בפלטפורמה – שזה יהווה גורם אימות.

כמה הערות: לשיטתנו, זה מקובל בפלטפורמות בעולם במדינות המפוקחות.

כמה הערות: אולי אני טועה בתפיסה שלי, אבל אשמח שיסבירו לי למה שלא נפעל לפי הסטנדרט המקובל בעולם.

יאירה פרנקל: להבנתו, ויש גם את הרשות להלבנת הון כאן, מה שאנחנו מבקשים פה זה לפי הסטנדרט במדינות שיש בהן פיקוח.

יאירה פרנקל: כן אפשר לעשות את הדברים האלה גם באמצעים דיגיטליים.

יאירה פרנקל: כלומר, גם לעשות שימוש במסמכים מקוריים ולאמת אותם וגם להשוות בין מסמכים.

בוריס פבלוב: אנחנו מאוד חולקים על דעתך ששימוש במסמכי ההעברה והוכחה על שליטה בחשבון בנק שהם לא מקובלים בעולם.

בוריס פבלוב: לדעתנו, בפלטפורמות באנגליה, באירופה ובארצות הברית, זה מאושר.

בוריס פבלוב: אשמח שנקיים על זה דיון ותראו איפה זה אסור ואשמח להראות איפה זה מותר – פעם אחת.

בוריס פבלוב: פעם שנייה, לא ברור לי איך זה מתאפשר שאני צריך לקחת מקור של תעודה ולהשוות אותה לאותו כרטיס מועדון בסופר, ולמה זה בכלל זיהוי טוב.

אסף נחמני: יש לך גם אפשרות להתקשר עם מרשם האוכלוסין ואז אתה לא צריך להשוות שתי תעודות האחת לשנייה.

אסף נחמני: דבר שני, יש היום אמצעים טכנולוגיים שיודעים להשוות גם בין תעודות.

אסף נחמני: אנחנו נחשפנו לאמצעים כאלה.

אסף נחמני: אנחנו יודעים שיש אמצעים טכנולוגיים לבדוק מקוריות של תעודות.

בוריס פבלוב: אבל עתה עדיין אומר לי לקחת מקור של תעודה.

בוריס פבלוב: איפה יש לי נציג שלוקח מקור?

אסף נחמני: לזה אנחנו כן ניתן מענה.

אסף נחמני: אמרנו שנדבר על זה כשנגיע לסעיף 7 לעניין זיהוי פנים מול פנים והאפשרות לעשות זאת באמצעות דיגיטליים.

אסף נחמני: במסגרת ההוראות שנפרסם לפי הסמכות שניתנה לנו בצו אנחנו נתייחס גם למה שבוריס מעלה כאן.

אסף נחמני: זאת אומרת, לאפשרות בסופו של דבר לבוא ובאמצעות אותה טכנולוגיית זיהוי פנים מול פנים לבחון גם את התעודה, בין אם מדובר בתעודה מקורית או העתק מאושר שלה, כך שהוא לא יצטרך להגיע פיזית.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, כשאני, המפעיל, ארצה לבקש מהמלווה אני אוכל להיות איתו בסקייפ או בטלפון, לדוגמה, ושהוא יראה לי את התעודה.

אסף נחמני: בטכנולוגיה כזו שהיא עומדת באיזשהם סטנדרטים.

אסף נחמני: אני לא יודע אם זה סקייפ.

בוריס פבלוב: עם כל הכבוד, אנחנו לא בסעיף של זיהוי פנים מול פנים.

בוריס פבלוב: אנחנו בסעיף של אימות זהות.

בוריס פבלוב: סעיף זיהוי פנים מול פנים הוא סעיף 7 ונדבר עליו.

אסף נחמני: נכון, אבל זה יתייחס גם לסעיף האימות.

בוריס פבלוב: אתה מדבר איתי על הקלות שיינתנו לפחות לפי הצו הזה במערכת סגורה.

אסף נחמני: לא, לא בהכרח למערכת סגורה.

אסף נחמני: בלי שום קשר למערכת סגורה.

בוריס פבלוב: לא כל אחד יכול להיכנס למערכת סגורה.

בוריס פבלוב: אני צריך גם דרך שהיא פועלת לא במערכת סגורה.

אלעזר שטרן: לא מערכת סגורה.

אלעזר שטרן: הוא אומר לך שאותם אמצעים שתוכל לזהות פנים אל פנים, הוא גם במסגרת סעיף הסל שיהיה שמאפשר להם לעשות התאמות של דרכי הזיהוי, אז לא רק בעניין פנים מול פנים.

אלעזר שטרן: הוא אומר לך שגם אם תרצה לקחת תעודת זהות מקורית, לא תצטרך לשלוח שליח לקחת את תעודת הזהות, אלא תוכל להגיד לו: בוא תראה לי את תעודת הזהות שלך דרך האינטרנט או דרך הסקייפ.

אסף נחמני: בדומה להוראה שהוציאה המפקחת על הבנקים לפי הסמכות שנמצאת בצו הבנקאי.

יאירה פרנקל: הם יצטרכו להציג את המקור.

יאירה פרנקל: כלומר, באמת הדרישה היא, למשל, להציג תעודת זהות מקורית.

אלעזר שטרן: אתה לא תצטרך לגשת אליו פיזית, תוכל לעשות זאת דרך סקייפ.

אלעזר שטרן: אבל הוא בסקייפ יראה לך את תעודת הזהות.

בוריס פבלוב: גם באותן אפשרויות עתידיות שאני באמת מאמין שהמפקח רוצה לעשות, אבל לכל הפחות ההתניה של כניסה לתוקף של הסעיפים האלה צריכה להיות אחרי שהמפקח יוציא את ההוראות שלו ואחרי שיהיה דיון עליהן.

בוריס פבלוב: כי בעצם שמים אותנו במצב של בואו תעשו משהו שאתם לא יכולים לעשות ובעתיד המפקח יוציא משהו, ויכול להיות מצב ,כמו שלפעמים קורה בעבודת ממשלה, שדברים לא יוצאים ובינתיים לא ברור מה הפלטפורמות אמורות לעשות.

בוריס פבלוב: האם הן אמורות להפר את החוק?

בוריס פבלוב: האם הן אמורות להיערך למשהו שהמפקח מבטיח שזה לא יפעל בדרך הזו?

בוריס פבלוב: לכל הפחות צריך להתנות את הכניסה לתוקף של כל אותם סעיפי אימות זיהוי, כולל זיהוי פנים מול פנים, אחרי שהמפקח יוציא את זה.

יאירה פרנקל: לעניין הזה, ולכן גם - - - בדברים האלה, אנחנו מבינים שמדובר בפלטפורמות אינטרנטיות ושבאמת הן יוכלו לפעול רק אחרי שיהיו הנחיות כאלה.

יאירה פרנקל: אפשר אולי לדבר על כניסה לתוקף ומועדים כשנגיע לסוף הצו.

ניסן סלומינסקי: מתי אתה חושב שההנחיות האלה יהיו?

אסף נחמני: בכל מקרה, אנחנו נוציא אותן ממש בהקדם.

אסף נחמני: אנחנו נמצאים בתהליך גיבוש כמעט סופי של ההנחיות האלה.

ניסן סלומינסקי: "בהקדם" - האם אתה מתכוון לפני סיום חג החנוכה?

אסף נחמני: אני לא רוצה להתחייב לפי נרות, אבל ממש בקרוב.

אסף נחמני: אנחנו צריכים עוד להתייעץ עם רשל"ה ועם הגורמים הרלוונטיים.

אסף נחמני: אני מניח שייקח עוד קצת זמן.

ניסן סלומינסקי: אני מקווה שעד שנסיים את הצו יהיו כבר הנחיות.

אסף נחמני: אני מקווה שאנחנו נוציא טיוטה שלהן.

אסף נחמני: ככל שכמובן יהיו ישיבה או שתיים נוספות אז - - -

בוריס פבלוב: אתם מציעים לי בינתיים דרך שאני לא יכול לפעול בה ואתם אומרים לי: תתחיל להיערך לדרך שהמפקח יוציא.

בוריס פבלוב: אני לא יכול להתחיל לספור את החצי שנה שאתם נותנים לי על היערכות לפני שאני רואה את הדרך שאתם נותנים לי להיערך.

אסף נחמני: הבנו מה שאתם אומרים.

אסף נחמני: יאירה כאן ציינה שנדבר ונתייחס לזה כשנגיע לאותן הוראות מעבר ולתחילה.

אלעזר שטרן: יכול להיות שהתחילה תהיה עוד יותר מאוחרת ואז תהיה אפשרות לכולם להיערך.

בוריס פבלוב: היא צריכה להיות צמודה להוראות שהמפקח מבטיח שהן יאפשרו.

בוריס פבלוב: כרגע אני לא רואה אותן, אני לא יודע מה הן, ואני גם לא יודע איך להיערך אליהן.

בוריס פבלוב: עדיין נשארת השאלה השנייה שאנחנו טוענים שהיא מקובלת בעולם לפלטפורמות P2P וגם לחברות שהסיכון להלבנת הון בהן היא יותר גבוהה, חברות כמו PayPal שמעבירות לפעמים כסף לסוחר בסין ומסוחר בסין למישהו בישראל, ועדיין השימוש במסמכי ההעברה מקובל ומאושר על ידי הרגולטורים האירופיים לצורך ביצוע אימות הזהות.

בוריס פבלוב: אנחנו נשמח שאותה אפשרות תהיה גם אצלנו, מעבר לאותה אפשרות דווקנית של השוואת תעודת חבר מועדון לתעודת זהות.

אלעזר שטרן: יאירה, אני מציע שאולי אחרי הדיון בוריס יראה לכם את המקומות שבהם הוא ראה את זה ותבחנו ותראו האם יש מקום לעשות תיקונים בהתאמה והאם זה באמת עומד בסטנדרט הבין-לאומי.

היבה ריזק: אנחנו נבחן את זה, אבל לא נראה לי שזה ישנה.

היבה ריזק: כי בינתיים כל הצווים שלנו כוללים את הזיהוי ואנחנו כן רוצים שכל הטכנולוגיות החלופיות יהיו בהוראות של הרגולטור כדי שזה יהיה גם גמיש כדי שזה יתואם בעתיד.

היבה ריזק: אין לנו בעיה לדבר איתכם.

בוריס פבלוב: אבל פה לא דיברנו על טכנולוגיות, אלא על שימוש במסמכי העברה.

בוריס פבלוב: כמו שאתם אומרים שהשימוש בתעודת זהות או בכרטיס חבר סופר הוא טוב לכם אז גם שימוש במסמכי העברה של הבנק צריך להיות טוב לכם.

אומרים לי: יש לי גם קצת בעיה עם התשובה שלך כי את מתחילה להגיד: כי כל הצווים שלנו הם ככה.

אומרים לי: אבל יש פה מאפיין מאוד ייחודי.

אומרים לי: הצווים שלכם עד היום, וכמו שהצו הזה נראה, מתאימים לגופים פרונטליים, לגופים שנותנים שירותים פנים מול פנים, ולכן אני מבין: תשווה תעודת נייר כזו מול תעודה אחרת.

אומרים לי: אבל את ההתאמה או את החלופות הישימות צריך לעשות מתישהו.

אומרים לי: להבנתי, זה הצו הדיגיטלי הראשון שיש.

אומרים לי: גם הבנקים עושים כל מיני תהליכים, אבל מסתמכים שם הרבה על לקוחות שעשו זיהוי ראשוני פרונטלי.

אומרים לי: אני קורא לכם לבוא ולהתחשב ולהבין שזו המציאות היחידה שלנו לפעול.

היבה ריזק: נדבר איתם אחרי הישיבה ונראה מה אפשר לעשות.

היבה ריזק: נגיע עם תשובות לישיבה הבאה.

אמיר שניידרמן: עד שהפלטפורמות מפרגנות לבנקים, אולי אפשר לנצל את זה כי הבנקים עשו כבר את ה- Due Diligence שלהם אז זה בסך הכול להסתמך על משהו שהוא קיים במקום לייצר כפילויות של זיהוי על זיהוי.

אמיר שניידרמן: הבנקים כבר זיהו ויש העברה ויש את כל הנתונים בהעברה.

אמיר שניידרמן: אתם מבקשים עבודה כפולה.

רומן דיזנגוף: אם אפשר לציין פה את נוהל בנקאי תקין 367 שבו נעשתה עבודה טובה על-ידי הפיקוח על הבנקים.

רומן דיזנגוף: אנחנו נמצאים היום במגרש רגולטורי.

רומן דיזנגוף: אנחנו, חברות הפינטק שאמורות להיות קלות ומתחרות ואופרטיביות מול הלקוחות, נמצאים במציאות שלבנקים יש היום רשימה מאוד מאוד ארוכה של פטורים שנכנסה לתוקף כבר לפני חצי שנה, אבל אנחנו לא שם.

רומן דיזנגוף: אנחנו נדרשים לפעול עם שתי ידיים קשורות מאחורי הגב וזה לא הגיוני.

ניסן סלומינסקי: הדברים נשמעו.

ניסן סלומינסקי: האם ישבתם עם הגופים לפני הדיון הזה ושמעתם את ההערות שלהם?

אסף נחמני: כן, בוודאי.

אסף נחמני: ישבנו עם הגופים.

אסף נחמני: יצאו ההוראות האלה, ובסופו של דבר אנחנו שומרים על תאימות גם עם צווים אחרים.

אסף נחמני: גם חברות שנותנות אשראי, נותנות אותו היום באופן דיגיטלי.

אסף נחמני: בוריס, אתם לא היחידים שפועלים באופן דיגיטלי.

אסף נחמני: גם הבנקים פועלים באופן דיגיטלי וגם חברות של מימון חוץ בנקאי פועלות באופן דיגיטלי.

בוריס פבלוב: אנחנו היחידים שפועלים - - - באופן בלעדי.

ניסן סלומינסקי: בוריס, אני מבקש.

ניסן סלומינסקי: אנחנו בעמוד 9 ויש לנו עד עמוד 28.

ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שנוכל לסיים את זה אפילו בקריאה ובלי הערות.

ניסן סלומינסקי: תהיה לנו עוד ישיבה.

ניסן סלומינסקי: בין הישיבה הזו ובין הישיבה הבאה שבה נאשר את הצו, בעזרת השם, תשבו ותשמעו מהם.

ניסן סלומינסקי: תראו מה נוח לכם, מה קיים כבר במערכת שלא יהיו כפילויות, ומה אתם לא מוכנים, כדי שאפשר יהיה לבוא לפעם הבאה עם דברים מסוכמים.

ניסן סלומינסקי: נמשיך הלאה.

ניסן סלומינסקי: רומן, בבקשה.

רומן דיזנגוף: חוק הפיקוח על נותני שירותים פיננסיים מוסדרים אינו מאפשר מתן אשראי למי שטרם מלאו לו 21.

רומן דיזנגוף: כלל ההתייחסות לקטינים היא קצת מיותרת פה.

אמיר שניידרמן: בפלטפורמה החברתית שלנו אנחנו מתכוונים שיהיו פרויקטים בשם "פרויקט בר מצוה" שבו יהיו קטינים שיהיה להם אפוטרופוס.

אמיר שניידרמן: לעניין הזיהוי – אם אפשר להכניס פה גם את עניין ה-Social Security ולא רק דרכון, כי לקטינים בדרך כלל אין דרכון אם הם לא נסעו לחו"ל.

יאירה פרנקל: - - - זה קיים עד 50,000.

אמיר שניידרמן: עד 50 קיים גם לגבי קטינים?

אמיר שניידרמן: האם יש התייחסות לקטינים בכלל?

אמיר שניידרמן: אני מדבר על לתת, לא לקבל.

ניסן סלומינסקי: יאירה, תרשמו ותבדקו את זה.

ניסן סלומינסקי: אם אין, נסדר את זה או להדגיש את זה.

יאירה פרנקל: להבנתי, אין בעיה שהם יתנו.

יאירה פרנקל: אלעזר, רצית להעיר פה על התקופה.

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: אני חושב שאין סיבה לשבע שנים.

אלעזר שטרן: בכל הצווים האחרונים הוועדה ישרה קו לכיוון של חמש שנים ואין סיבה להחריג את הצו ולדרוש פה פתאום תקופה ארוכה יותר.

ניסן סלומינסקי: למה ביקשתם שבע שנים?

יאירה פרנקל: זו עמדת משרד האוצר, שר האוצר.

ניסן סלומינסקי: רק פה או בכלל?

יאירה פרנקל: בכל הצווים זו היתה העמדה.

ניסן סלומינסקי: ובכל הצווים זה שונה לחמש.

אלעזר שטרן: הוועדה הורידה את זה לחמש.

ניסן סלומינסקי: בסדר, אז הורדנו לחמש.

ניסן סלומינסקי: הלאה.

יאירה פרנקל: ב-5 אנחנו עוברים להצהרה על נאמנות ועל בעל שליטה שכאמור זה לא חל על כולם, - - -

בוריס פבלוב: לגבי חתימת מקור – אומנם תיאורטית אפשר להכין, כמו שהציעו לי בפיקוח, חלון שאותו מקבל שירות יקשקש לי משהו על מסך.

בוריס פבלוב: תיאורטית אפשר, הבעיה שזה לא מוכיח כלום.

בוריס פבלוב: אף אחד לא יודע שזו החתימה שלו.

בוריס פבלוב: אנחנו מציעים שזה באמת יותאם לגופים והגופים יחויבו לשמור הסכמה על אותה הצהרת נהנים באמצעות רשומה מוסדית.

בוריס פבלוב: זה מוכר גם בחוקים אחרים.

בוריס פבלוב: אנחנו נביא את התיעוד ואת הלוג ואת התיעוד האלקטרוני שמוכיח שהוא הצהיר על נהנים לפי הטופס שבתוספת הרביעית, אבל פשוט בלי חתימת מקור כי חתימת מקור זה משהו - - -

יאירה פרנקל: ההנחיות שנפרסם יתייחסו גם לעניין של חתימת מקור ו - - - בצורה דיגיטלית.

בוריס פבלוב: כן, אז למה ברירת המחדל היא לחתימת המקור למשהו פרונטלי?

בוריס פבלוב: זה קצת כאילו להגיד לי: יש לנו עולם משלנו.

בוריס פבלוב: בעתיד יהיה אולי עולם שלכם, אבל עכשיו אנחנו דנים על עולם שהוא לא מתאים לכם.

בוריס פבלוב: קצת קשה להיערך לכל הדבר הזה כשאתם אומרים לי: תעשה משהו שאנחנו מבינים שהוא לא מתאים לך, תיערך לזה תוך חצי שנה.

בוריס פבלוב: מצד שני, בעתיד נעשה לך משהו שאולי יתאים לך.

בוריס פבלוב: קצת קשה להתייחס למציאות הזה.

אורית גן מור: לחתימת מקור יש משמעות.

אורית גן מור: זה נכון שכשאתה חותם דרך המחשב אתה לא יכול לבדוק את הלחץ על העט כמו שבודקים, אבל כן אפשר שמי שחתם הוא האדם.

אורית גן מור: יש אפשרות לעשות בדיקות כאלה ואנחנו דרשנו את זה.

בוריס פבלוב: בהרבה חוקים יש מושג שנקרא "רשימה מוסדית" שבתי משפט מקבלים אותה.

בוריס פבלוב: אני חושב שהדרישה שלכם לא תהיה יותר חזקה אם אני אביא לכם צילום מסך של קשקוש של מישהו בעכבר, אלא נהפוך הוא.

בוריס פבלוב: היא תהיה יותר חזקה אם אתן לכם רשימה שאני יכול לתת לכם אותה היום והיא נשמרת אצלי היום בשביל הצרכים שלי בשביל להוכיח שבאמת מישהו חייב לי כסף.

אורית גן מור: אבל איך אתה יכול להוכיח לי שהאדם הזה הוא האדם שחתם?

אורית גן מור: אתה עובד מול מחשב, נכון?

אורית גן מור: אתה רוצה להביא לי מסמכים שהיו אצלך ושקיבלת אותם מהמחשב.

בוריס פבלוב: אני רוצה שמילוי הטפסים יהיה אצלי במחשב.

בוריס פבלוב: אני מאמת הרבה דברים.

בוריס פבלוב: אני יושב פה בחדר גם עם המתחרים שלי, אבל אנחנו יודעים לאמת את הזהות של הלווה והמלווה שלנו.

בוריס פבלוב: כמו שאמרתי, בחלק אנחנו מסתמכים על זה שהוא מוכיח שליטה על חשבון הבנק שלו, ובחלק אחר אנחנו מסתמכים על זה שמה שיש לו בתעודות מתאים לאותם מסמכי העברה של הבנק, והוא מגיע אחרי שהוא נרשם והוא עובר תהליך ורק לאותו אדם יש גישה לפרטים.

אורית גן מור: אתה לא נפגש עם האדם וזו נקודת המוצא.

אורית גן מור: אני אומרת שמבחינה מז"פית משטרת ישראל יכולה לבדוק שהאדם שחתם הוא אותו אדם שהצהיר.

אורית גן מור: יש כל מיני דרכים לבדיקה שאני לא יודעת לפרט לך אותן כי אני לא איש מז"פ.

אורית גן מור: עד עכשיו לא נמצאה חלופה לחתימת מקור.

היבה ריזק: אני לא חושבת שכדאי להיכנס לדיון הזה, אבל אני כן יכולה להגיד שזה בבדיקה רוחבית לגבי כל הצווים, ולכן כן הוספנו כאן חלופה טכנולוגית שאנחנו דנים בה.

היבה ריזק: אני לא חושבת שאפשר לבטל את הסעיף הזה.

היבה ריזק: אנחנו כן באים לקראת כל הגופים האלה בדומה לנותני שירותי אשראי.

ורדה לוסטהויז: אם היית אומרת שמבקש השירות, הלווה מבקש הלוואה, ואת רוצה לדעת שורדה לוסטהויז היא אומנם ורדה לוסטהויז, אני מבינה.

ורדה לוסטהויז: פה מדובר שאני חותמת על הצהרת נהנה.

ורדה לוסטהויז: זה נראה לי החלק הפחות חשוב מבין כלל האפשרויות של הלבנת הון פה משום שאת מדברת רק על חתימת מקור להצהרת נהנה.

אורית גן מור: הצהרת נהנה זה חלק מאוד חשוב.

ורדה לוסטהויז: אני לא אומרת שהוא לא חשוב.

ניסן סלומינסקי: בואו נעצור.

ניסן סלומינסקי: הרי בין כה וכה יתקיים דיון אחרי הישיבה הזו ולפני הישיבה הבאה ותוכלו ללבן את זה גם שם.

ניסן סלומינסקי: הגופים יחשבו עוד, אתם תשמעו, ואחר כך נקבל החלטה.

היבה ריזק: אני כן יכולה להגיד שמתנהל דיון רוחבי בכל העניין של זיהוי פנים מול פנים, הוצאת הנחיות גם בין חתימת מקור, עם כל הגופים הרגולטורים, לא רק שוק ההון.

היבה ריזק: אנחנו כמובן נדבר אחרי הישיבה כמו שהוצע, אבל אני כן חושבת שיש חשיבות מסוימת שזה יישאר, ושכל הנוהלים של הסדרים טכנולוגיים יישארו בחוזר, גם מסיבות אחרות: גמישות, שינוי, התאמה לטכנולוגיות עתידיות וכו', אבל גם בגלל שזה הצו בנוסח שקיים גם לגבי - - -

ניסן סלומינסקי: אני מציע שנעצור כאן ושלא נמשיך כי אנחנו חוזרים על זה.

ניסן סלומינסקי: אתם תשבו ונראה מה הישיבות שלכם יניבו ואחר כך נקבל החלטה.

בוריס פבלוב: אני פונה לוועדה, אנחנו בסעיף אחרי סעיף כשאומרים לנו: אנחנו מבינים שיש בעיה וזה ייפתר בעתיד, ומבקשים ממני להיערך לבעיה.

בוריס פבלוב: אני באמת תמה עד כמה ההסדרה הזו בשלה אם הכול נמצא עדיין תחת דיונים.

בוריס פבלוב: אני מבין את הערך של הממשלה להביא צו, אבל אני גם צריך לקיים אותו.

ניסן סלומינסקי: אתה מדבר כל הזמן על היערכות ויכול להיות שמדובר כאן על שבועיים-שלושה, וזה ייפתר או לא ייפתר.

ניסן סלומינסקי: אם זה ייפתר – מצוין.

ניסן סלומינסקי: אם זה לא ייפתר ויוחלט שלא אז יכול להיות שתצטרכו להתאים את עצמכם.

ניסן סלומינסקי: כרגע מדובר על תקופה קצרה.

ניסן סלומינסקי: שבו היום, מחר.

ניסן סלומינסקי: לא צריך כל פעם להכניס את זה שאתם צריכים להיערך ולהיערך.

ניסן סלומינסקי: זה בסדר, אבל יש גם גופים אחרים שצריכים להיערך לדברים אחרים.

ניסן סלומינסקי: אם תגיעו להבנות – טוב.

ניסן סלומינסקי: אם לא תגיעו להבנות אז זה יחזור לשולחן הזה ונצטרך לקבל החלטה בעניין.

ניסן סלומינסקי: בואו נמשיך.

יאירה פרנקל: "סעיף 6 - פטור חלקי לרישום פרטי זיהוי והצהרה של נהנה ובעל שליטה".

יאירה פרנקל: זה הפטור שדובר עליו גם בהקשר של הבנקים.

יאירה פרנקל: גופים שהם כבר תחת פיקוח או שהפרטים לגבי הנהנים ידועים – אין צורך לרשום את רישום פרטי הנהנה.

יאירה פרנקל: אגב, "חברה בעלת רישיון זירה" זו תוספת לעומת צווים ישנים יותר אחרי שהיא נכנסה באמת לפיקוח.

רומן דיזנגוף: בתחילת הדיון דיברנו על הצורך לפטור את הגופים בצו בנקאי לעניין הצהרה על נהנה כדי להסדיר את מערכות היחסים.

רומן דיזנגוף: נראה שאנחנו מנציחים פה איזושהי מציאות שבה הפטורים גם בצו הזה לא מתייחסים לצווים מקבילים של אותם גופים שמפוקחים על ידי אותו רגולטור שזה נותן שירותי אשראי ונותני שירותים בנכס פיננסי.

רומן דיזנגוף: שוב, אם פוטרים מהצהרה על נהנה ודיווח, זה צריך להיות רוחבי.

רומן דיזנגוף: לצערי, אנחנו לא רואים פה ביטוי לפטורים הרלוונטיים.

רומן דיזנגוף: לא כל גוף מפוקח – היחס אליו זהה.

יאירה פרנקל: בעיקרון, זה אמור להיות.

יאירה פרנקל: אני רואה שאין פה באמת נותן שירותי אשראי.

בוריס פבלוב: זה בעצם כל מי שחל צו איסור הלבנת הון על פעילותו.

יאירה פרנקל: כן.

רומן דיזנגוף: כמו שהיינו רוצים להיות פטורים בצווים של גופים אחרים, ראוי שהיחס פה יהיה אקוויוולנטי.

יאירה פרנקל: אני חושבת שחסר פה רק נותן שירותי אשראי.

יאירה פרנקל: אני אבדוק את זה לפעם הבאה ואתן תשובה.

אלעזר שטרן: האמת היא שגם נכס פיננסי.

אלעזר שטרן: הבעיה היא שנכס פיננסי עוד לא חוקק, אבל נותני אשראי כן.

בוריס פבלוב: אולי זה נותן שירותים פיננסיים לפי החוק.

רומן דיזנגוף: כל פעם משנים את החוק.

אלעזר שטרן: הבעיה היא שהצו של נכס פיננסי על שולחננו, אבל הוא עוד לא חוקק.

יאירה פרנקל: אבל אולי אפשר לעשות משהו כללי לגבי נותן שירות בנכס פיננסי.

ורדה לוסטהויז: נותן שירות פיננסי מוסדר - - -

קריאה: כן, יהיה עכשיו נותני שירותי תשלום.

קריאה: זה הולך וגדל.

יאירה פרנקל: אני אבדוק ונחזיר תשובה – בסדר.

יאירה פרנקל: אעבור לסעיף 7 - חובת זיהוי פנים אל פנים.

יאירה פרנקל: ב-(2) אני רוצה לעדכן פה על תיקון.

יאירה פרנקל: הנוסח שהפצנו הוא: "בעל רישיון לעריכת דין בישראל".

יאירה פרנקל: בעקבות שאלה שהופנתה, ובהתייעצות עם הרשות לאיסור הלבנת הון, אנחנו מוכנים לעבור פה לנוסח: עורך דין בהתאם להגדרה שבסעיף ההגדרות שהיא קצת יותר מרחיבה.

יאירה פרנקל: היא לא דורשת את רישיון עריכת הדין בישראל אלא היא מאפשרת - - - (2) יתוקן לעורך דין.

בוריס פבלוב: הסעיף הזה – זה די מובן ברגע שאנחנו הולכים לעולם של זיהוי פנים מול פנים, החובה הפרונטלית הזו שזו ברירת המחדל של הצו הזה.

בוריס פבלוב: בכל המקרים האחרים שאחרי זה יש פטור, זה עולם של הקלות שלא את הכול ניתן לצקת לשם.

בוריס פבלוב: פעם אחת, ברור שכרגע אי אפשר לעמוד בזה, ופעם שנייה, בכלל צריך לשאול מה הרלוונטיות של זיהוי פנים מול פנים בעולם דיגיטלי.

בוריס פבלוב: לדעתנו, התשובה על זה קצת ניתנה בעולם באותן פלטפורמות מפוקחות, באותן חברות דיגיטליות מפוקחות, שהסיכון להלבנת הון שם הוא יותר גבוה, כמו PayPal.

בוריס פבלוב: הדרישה שם לזיהוי פנים מול פנים היא יותר מידתית.

בוריס פבלוב: זה רק ברגע שנמצא חשש להלבנת הון, זה לא ברירת מחדל לזיהוי, או ברגע שהערכת הסיכונים של המפעיל אומרת שצריך זיהוי חזותי.

בוריס פבלוב: שוב, זה לא זיהוי פרונטלי.

בוריס פבלוב: זה זיהוי חזותי באמצעים טכנולוגיים שהמפקח כנראה עתיד לפרסם משהו.

בוריס פבלוב: כברירת מחדל זה לא משהו שיכול לחיות לגבי גופים דיגיטליים.

בוריס פבלוב: אני מקווה שלפחות תבינו ותרצו להתיישר לפי הסטנדרט המקובל בעולם ולא לפי הסטנדרט המקובל לצ'יינג'ים.

ניסן סלומינסקי: כנ"ל, שבו ותדברו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו סובבים סביב אותה נקודה.

בוריס פבלוב: אם המפקח עתיד לקבוע פה דרך אחרת שהיא אמורה לאפשר אז ראוי שההיערכות שלנו או הכניסה לתוקף של אותו סעיף תתחיל אחרי שהמפקח יקבע.

יאירה פרנקל: גם לזה העיקרון מקובל, נתייחס לזה.

רן בייליס: בסעיף 7(בׂׂ) במקרה של עורך דין, חסר פה את שמו ומספר רישיונו.

רן בייליס: כלומר, כשעורכי דין מאמתים, הם לא רושמים את תעודת הזהות, הם רושמים את מספר הרישיון שלהם.

רן בייליס: אז מפעיל ירשום את שם מספר זיהוי של אדם שביצע את הזיהוי, ואם הוא עורך דין אז מן הסתם הוא צריך לרשום את השם ומספר הרישיון שלו ולא את מספר תעודת הזהות של עורך הדין כי זה דבר שהוא לא כל כך מקובל.

יאירה פרנקל: אני לא רואה למה לא לרשום מספר זהות של עורך דין.

רן בייליס: את רואה, רובנו פה עורכי דין ואנחנו אומרים לך שאנחנו שמים חותמת עם מספר רישיון וזה גם בתצהירים לבתי משפט.

היבה ריזק: זה דרוש לנו למאגר שזה יהיה תעודת זהות כי אין לנו יכולת לזהות.

היבה ריזק: אין מה לעשות, תעודת זהות זה דרך ההיכרות.

היבה ריזק: זה לא כזה מסובך.

רן בייליס: זה לא קיים, אפילו בפקודת הראיות זה לא נדרש.

ורדה לוסטהויז: שום דבר לא מסובך, אבל השאלה מה - - -

ניסן סלומינסקי: השאלה היא גם לאן זה הולך.

ניסן סלומינסקי: אם יש מאגר שעובד לפי תעודת זהות ולא לפי מספר רישיון של עורך הדין, האם את רוצה שהם יפתחו מאגר נפרד לעורכי הדין?

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהגיע הזמן שיעשו את זה, אבל אנחנו לא רוצים.

יאירה פרנקל: אנחנו עוברים לסעיף 8 שנותן פטור חלקי והקלות משני סוגים גם למערכת סגורה וגם למערכת סגורה למחצה.

יאירה פרנקל: מערכת סגורה היא מערכת שבה הכסף מועבר מחשבון בבנק בישראל והכסף מוחזר לחשבון, עובר מחשבון בנק בישראל וחוזר או יוצא מחשבון בנק בישראל, כשמערכת חצי פתוחה מאפשרת גם שימוש בחשבונות שהם לא בישראל וגם כרטיסי אשראי.

יאירה פרנקל: ההקלות הן לעניין גם זיהוי פנים מול פנים, גם אימות וגם הצהרה בחתימת מקור כשזה בתנאי כללי שזה לא יהיה בנסיבות שהן מעלות חשש של סיכון גבוה.

יאירה פרנקל: (ב)- כאן ההגדרה של בנק מחוץ לישראל שהורדה מסעיף ההגדרות.

ניסן סלומינסקי: תעצרי.

ניסן סלומינסקי: רומן, בבקשה.

נהנים כפול: פעם ראשונה, בהתאם לנוסח של הצו מצוין שמי שנדרש להצהיר זה הלקוח, בניגוד לבנק, כי זה מידע שבחיים לא נקבל.

נהנים כפול: פעם שנייה, אתם מאפשרים לנו איזשהו נוסח קבוע של הצהרת נהנה.

נהנים כפול: פעם אחת זה הצהרת נהנה ביחס לפלטפורמה.

נהנים כפול: יש פה עוד מבחן שונה לגמרי לכאורה של נהנים שיכול להיות שראוי שישתקף באותו טופס.

נהנים כפול: האם אתם מצפים שנשנה את זה במסגרת שאלון הכר את הלקוח?

נהנים כפול: יש פה מבחן כפול של נהנה.

יאירה פרנקל: לא הבנתי למה יש פה מבחן כפול.

יאירה פרנקל: הכסף שמועבר אם יש נהנים נוסף בחשבון שאליו מועבר - - -

רומן דיזנגוף: שוב, הנהנים בחשבון הפלטפורמה הם לא בהכרח הנהנים בחשבון הבנק.

רומן דיזנגוף: מבחן הנהנה הוא מוחלט ואין לו שום זיקה אחד לשני בין שירות לשירות.

יאירה פרנקל: כשאתה עושה הכרת הלקוח אתה בודק נהנה.

יאירה פרנקל: אתה בודק אם יש נהנה גם במקום שאליו אתה מעביר את הכסף.

רומן דיזנגוף: אבל זה נהנה ביחס לשירותים שלי.

רומן דיזנגוף: המבחן בחשבון הבנק הוא מבחן שונה בתכלית.

רומן דיזנגוף: יכול להיות שזה שמחובר שם איזשהו חשבון בנק, יכול להיות שיש שם עשרה נהנים.

רומן דיזנגוף: אתם רוצים למנוע מצב - - -

יאירה פרנקל: כשאתה מעביר את הכסף לחשבון הבנק, השאלה היא האם יש נהנים נוספים.

יאירה פרנקל: זה במסגרת הליך הכרת הלקוח.

רומן דיזנגוף: באיזה מתכונת אני שואל את הלקוח?

רומן דיזנגוף: יש פה מבחן כפול, מבחן הנהנים הוא כפול.

רומן דיזנגוף: האם זה במסגרת אותה הצהרת נהנים או שאני מחתים אותו ובתוך שאלון הכר את הלקוח אני מוסיף שאלה ייעודית?

רומן דיזנגוף: זה מסבך את העבודה בצורה יוצאת מהכלל.

יאירה פרנקל: להבנתי, הוא נהנה מהשירות אם אתה מעביר לו.

כתוב לך: הוא צודק שזה שתי אופרציות שונות של נהנים.

כתוב לך: יש נהנה אצלו.

כתוב לך: כשאני בא לרומן ועושה פעולה, האם אני עושה אותה בעבור עצמי או עבור מישהו אחר?

כתוב לך: – זה נקודה אחת.

כתוב לך: הנקודה השנייה היא חשבון הבנק.

כתוב לך: יכול שאת הפעולה אצל רומן אני עושה בשביל עצמי, אבל בחשבון בנק עצמו יש נהנים.

יאירה פרנקל: לדעתי, זה ייחשב כנהנה.

יאירה פרנקל: כלומר, אם אני מבקש אשראי ואני מבקש שיעבירו אותו לחשבון בנק שלי ויש בו שותפים נוספים, הם נחשבים כנהנים.

רומן דיזנגוף: הנהנה בחשבון הבנק הוא בהכרח לא נהנה בחשבון שלי.

רומן דיזנגוף: הזיקה פה יכולה להיות בעולם של תרחישים בלתי רגילים, אבל זה לא לעניין - - -

יאירה פרנקל: ההגדרה של "נהנה" היא לפי ההגדרה בחוק איסור הלבנת הון.

רומן דיזנגוף: יש פה את עניין הכוונה של מי שנהנה בפועל מהשירות.

אלעזר שטרן: כך או כך, בכל מקרה זה לפי הצהרת מקבל השירות.

אלעזר שטרן: גם לגבי חשבון הבנק כתוב פה בהגדרה שזה לפי הצהרת מקבל השירות.

אלעזר שטרן: הוא בכל מקרה צריך להצהיר לך הן על הפעילות שהוא עושה אצלך והן על הפעילות של הבנק שלך.

אלעזר שטרן: הוא צריך להצהיר לך על חשבון הבנק ולהגיד לך: אני עושה אצלך פעילות.

אלעזר שטרן: יאירה בכלל רואה את זה כמשהו רציף שיכול להיות בהחלט שזו הפרשנות.

אלעזר שטרן: אבל גם אתה לא רואה את זה כמשהו רציף, כך או כך הוא צריך להגיד לך: בחשבון הבנק שלי אלו ואלו הנהנים.

אלעזר שטרן: את הפעולה שאני עושה אצלך, אני עושה עבור עצמי ולא עבור אחרים.

רומן דיזנגוף: אני מתנצל, אבל זה לא הפרשנות.

רומן דיזנגוף: יעיד נציג בנק ישראל, זו ממש לא הפרשנות שלהם.

רומן דיזנגוף: כל הצהרה על כל חשבון על כל שירות עומדת בנפרד.

רומן דיזנגוף: הלקוח מצהיר בפני הבנק לגבי הנהנים בחשבון ואין לזה שום זיקה.

רומן דיזנגוף: ההצהרה היא נפרדת לחלוטין.

רומן דיזנגוף: יכולים להיות המון המון תרחישים בחיים שזה לא אותו דבר.

רומן דיזנגוף: יש פה גם שאלה תפעולית.

רומן דיזנגוף: יש נוסח של הצהרת מבקש או הצהרת נהנה.

רומן דיזנגוף: האם זה באותו מקום, במקומות שונים?

יאירה פרנקל: להבנתי, זו הדרישה בצו.

יאירה פרנקל: זה גם במישרין ובעקיפין לפי הגדרת "נהנה".

יאירה פרנקל: לכן, גם אני מסכימה שזה אמור להיות הצהרה לגבי כל הנהנים.

יאירה פרנקל: אם זה מגיע לחשבון בנק אז כן צריך להצהיר על כל מי שיכול להשתמש או להפעיל את הכסף.

יאירה פרנקל: שוב, אם אתם רוצים שאבדוק עם היועצת המשפטית, אעביר זאת הלאה.

רומן דיזנגוף: אנחנו מאוד נשמח.

ורדה לוסטהויז: ניקח דוגמאות כי אנחנו מדברים קצת באופן לא מוחשי.

ורדה לוסטהויז: אם מלווה נרשם אצלנו במערכת אז הוא נרשם או בשם שלו, ואז אנחנו שואלים אותו אם הוא רוצה להירשם עם עוד שם - אין בעיה.

ורדה לוסטהויז: אבל אז הוא עושה העברה בנקאית מחשבון בנק כלשהו שלו.

ורדה לוסטהויז: שם הוא צריך להגיד אם יש בעלים נוסף בחשבון, וזה מה שחשוב.

ורדה לוסטהויז: הבנק שם יודע אם יש לו נהנים בחשבון.

ורדה לוסטהויז: אני לא רואה איזה תועלת גדולה שהוא יגיד לי אם בחשבון הבנק שלו שהוא מעביר יש נהנים.

ורדה לוסטהויז: אני לא רואה את זה.

ורדה לוסטהויז: אצלנו בחשבון כשהוא נרשם אפשר לשאול אותו על נהנים, אין לזה כל כך משמעות, אבל זה לא משנה.

ורדה לוסטהויז: גם בחשבון בתוך הפלטפורמה יש משמעות לשאול אותו על נהנים: האם מישהו אחר ייהנה מהכסף שאתה מפקיד?

ורדה לוסטהויז: בסדר, זה לא משנה.

ורדה לוסטהויז: אבל לשאול אותו על נהנים בחשבון הבנק שלו, נראה לי ממש - - -

יאירה פרנקל: זה הכוונה.

יאירה פרנקל: השאלה למי מועבר הכסף ובגלל זה כל המשטר של הלבנת הון.

יאירה פרנקל: צריך לדעת למי יש גישה לכסף.

ורדה לוסטהויז: שוב, יש מלווה והוא נרשם במערכת בפלטפורמה.

ורדה לוסטהויז: הוא לא מעביר מהפלטפורמה לאף אחד, הוא מפקיד אצלנו כסף.

ורדה לוסטהויז: הוא מעביר את הכסף שלו מחשבון בנק שלו.

ורדה לוסטהויז: באמת יכול להיות שבחשבון הבנק שלו הוא ואשתו שותפים והוא מעביר ורק הוא נרשם במערכת.

ורדה לוסטהויז: בסדר, צריך לדאוג שתהיה איזושהי תאימות בין מה שרשום בחשבון שלו בבנק שם לבין מה שהוא רשם, בזה אין לי בעיה.

יאירה פרנקל: הפטור פה, ההתייחסות המסוימת לבני הזוג באמת ניתנה על רקע - - -

ורדה לוסטהויז: כן, אין לי בעיה.

ורדה לוסטהויז: אבל זה תחת הכותרת של בעלים בחשבון, מי מורשה לפעול בחשבון.

ורדה לוסטהויז: חשבון בנק בבנק הפועלים, למה זה משנה לפלטפורמה לדעת אם יש לו שם נהנים – כן או לא?

ורדה לוסטהויז: במה זה תורם?

ורדה לוסטהויז: מה החשש אם הוא לא יגיד לנו מי הנהנים שלו?

רומן דיזנגוף: מה קורה כשיש נאמן?

רומן דיזנגוף: מה קורה כשזה עמותה?

רומן דיזנגוף: מה קורה כשזה קרנות?

רומן דיזנגוף: מה קורה כשזה Family Office?

רומן דיזנגוף: המציאות היא מורכבת.

רומן דיזנגוף: אנחנו לא מדברים פה על אדם יחיד שמחזיק בחשבון יחיד.

רומן דיזנגוף: יש לקוחות, במיוחד בצד של משקיעים, שההתאגדות ומבחן הנהנים הוא מורכב.

רומן דיזנגוף: זה מאוד מאוד מסבך.

בוריס פבלוב: יאירה, אני מפנה אותך לצו של הבנקים לסעיף 5(ב) לגבי פטור מהצהרת נהנה, ויש הוראה שמספרה 417 של המפקחת על הבנקים האומרת איך צריך להתנהל בנק כשהוא רוצה לקחת פיקדון או להביא ליחידות השתתפות, שזה משהו קצת יותר מסוכן מבחינת הלבנת הון, לבנק אחר ולהחזיר אותו.

בוריס פבלוב: זה נקרא פעילות מערכת סגורה.

בוריס פבלוב: כבר היום טריא כחלק מהנהלים שלה ומהיום שהיא קמה מקיימת את המשטר הזה מתוך הבנה ומתוך איזושהי אחריות שלה פנימית, לא מתוך איזושהי הסדרה.

בוריס פבלוב: ההסדרה הזו קיימת ללקוח שרוצה לשים פיקדון בבנק אחר.

בוריס פבלוב: אנחנו מדברים על אותו הדבר, אנחנו מדברים על לקחת פיקדון מחשבון בבנק ולהחזיר אותו לאותו חשבון שאותו אדם ביקש למשוך.

בוריס פבלוב: יש פטורים, נדמה לי בסעיף 5(ב), של מערכת סגורה ויש שם בדיוק את הפטורים האלה.

בוריס פבלוב: אני חושב שקצת התעלמתם מזה.

בוריס פבלוב: הוספתם דברים באימותים כפולים.

בוריס פבלוב: יצרתם מסגרת רגולטורית אחרת נוספת עם הוראות דווקניות מאוד: קח את זה, תשווה את זה.

יאירה פרנקל: זה הרבה יותר רחב ממה שיש בבנקים.

יאירה פרנקל: שם זה סגור-סגור.

בוריס פבלוב: אנחנו מאוד רוצים את הסגור-סגור הזה, הלוואי.

יאירה פרנקל: אתם לא רוצים כרטיסי אשראי, אתם לא רוצים - - -

בוריס פבלוב: זה מערכת סגורה למחצה, אנחנו מדברים על מערכת סגורה.

בוריס פבלוב: אנחנו מאוד נשמח שיהיה סטנדרט רגולטורי אחיד.

בוריס פבלוב: שוב, לשיטתנו, אנחנו כבר עומדים בהוראות האלה.

בוריס פבלוב: אנחנו נשמח אם הממשלה תחשוב שמה שטוב לבנק קטן שלוקח פיקדון מבנק אחר, טוב גם לטריא, והם יצטרכו לעמוד באותם תנאים.

יאירה פרנקל: מבחינתנו, אין פה החמרה - - -

בוריס פבלוב: אנחנו חושבים שיש החמרה.

יאירה פרנקל: אפשר להוסיף את זה לנושאים, אבל בעבר לא התרשמנו שיש פערים.

ורדה לוסטהויז: למה הטענה שאנחנו לא הבנקים כשבנינו את המערכת לפי הסעיף הזה?

ורדה לוסטהויז: כי לבנקים יש הקלה וכל הקלה נועדה לעודד מעבר פיקדונות מבנקים לבנקים בלי זיהוי כדי שהוא יוכל לחזור.

ורדה לוסטהויז: אם רוצים לעודד את הפלטפורמות לקבל כספים מהציבור, באיזה מובן זה לא סגור או לא סגורה המערכת אם אני לוקחת ממקום אחד ומחזירה אותו אחר כך - - -?

יאירה פרנקל: אני מציעה שנבדוק.

היבה ריזק: אני אבדוק את זה ואבוא עם תשובה ממש סופית ואז תוכלו באמת - - -

ורדה לוסטהויז: מאה אחוז, תודה.

רומן דיזנגוף: עוד נקודה בנושא אחר.

רומן דיזנגוף: לעניין כרטיסי אשראי – יש פה איזושהי הנחת יסוד שניתן לקבל זיכויים לכרטיסי אשראי וזו הנחת יסוד שגויה.

רומן דיזנגוף: אין מציאות שבה חברות כרטיסי האשראי מאשרות קבלת זיכויים ללא תנועת מקור.

רומן דיזנגוף: אתם מדברים על מצב שטבעו של כרטיס אשראי שאני מעביר חיובים.

רומן דיזנגוף: חברות כרטיסי אשראי מפעילות המון בקרות כדי לוודא שזה קורה.

רומן דיזנגוף: פה מציגים איזושהי מציאות שבה כסף נכנס לתוך כרטיסי האשראי בניגוד מוחלט לכל מה שחברות כרטיסי האשראי עושות ומבקרות.

רומן דיזנגוף: זה איזושהי מציאות שהיא דמיונית, היא לא קיימת בפועל.

רומן דיזנגוף: לצורך העניין, אין ביזנס כזה.

רומן דיזנגוף: המציאות האמיתית של קבלת זיכויים היא לאפשר מציאות שאני טוען באמצעות כרטיס אשראי פעם ראשונה, אבל את הזיכוי אני מקבל באמצעות חשבון בנק שמחובר לאותם כרטיסי האשראי.

רומן דיזנגוף: בהרבה כרטיסים גם אפשר לוודא שכרטיס האשראי מחובר לאותו חשבון בנק מסוים.

רומן דיזנגוף: לפי מדיניות של חברות כרטיסי האשראי והארגונים, כמעט ולא ניתן להעביר זיכויים ללא תנועת מקור בכרטיסי אשראי.

רומן דיזנגוף: אני מבקש שאני אוכל להעביר את הכרטיס, אבל לקבל זיכוי באמצעות העברה בנקאית שמחוברת לאותו כרטיס אשראי.

יאירה פרנקל: זה לא תיקון לצו.

רומן דיזנגוף: אני השקעתי באמצעות כרטיס אשראי, אבל את הכסף בחזרה אני לא אוכל לקבל באמצעות כרטיס אשראי.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: תמשיכי.

קריאה: סולק או מנפיק?

קריאה: זה צריך להיות מנפיק.

יאירה פרנקל: המפעיל מתקשר עם הסולק.

קריאה: אבל לסולק אין מידע, הסולק לא יודע.

בוריס פבלוב: אבל המנפיק הוא זה שיכול לתת את האישור.

בוריס פבלוב: זה לא עניין של התקשרות.

יאירה פרנקל: אבל הוא יקבל את זה דרך הסולק.

בוריס פבלוב: זה עניין של לקבל אישור של מסמך, זה לא עניין של הסכם.

מאיה לדרמן: מדובר על מקבל השירות.

בוריס פבלוב: למקבל השירות יש מסמך של מנפיק, לא של סולק.

בוריס פבלוב: זה קצת טכני.

יאירה פרנקל: אבל לא זו היתה הכוונה.

יאירה פרנקל: אתם רציתם ממש אישור - - -

אמיר שניידרמן: סולק.

אמיר שניידרמן: אם הסולק מבקש, מי שמעביר את העסקה רושם את פרטי השם.

רומן דיזנגוף: הדבר היחידי שהסולק מקבל באמצעות מערכת אקו סיסטם של ויזה ומאסטרקארד זה אך ורק את מספר כרטיס האשראי.

רומן דיזנגוף: לסולק אין לעולם את שם מחזיק הכרטיס, זה לא עומד בתקנים של אבטחת מידע.

אמיר שניידרמן: זה לא המידע שקיבלנו.

בוריס פבלוב: אם אתם חושבים שיש אפשרות של סולק אז לפחות תעשו סולק או מנפיק כי זה יכול להיות מי שהנפיק את אמצעי התשלום שייתן אישור או מסמך עם ארבע הספרות או הסולק.

יאירה פרנקל: נבדוק את זה.

מאיה לדרמן: צריך אישור שהכרטיס הוא על שמו של מקבל השירות כמו שמשווים מסמך חשבון אל מול ה- - -

ניסן סלומינסקי: מאיה, תבדקו אם זה כך או לכתוב את שניהם.

ניסן סלומינסקי: אלעזר, יאירה, תרשמו ותבדקו.

יאירה פרנקל: בסדר.

יאירה פרנקל: אם אין לו הערכת סיכון כזו אז גם את הזיהוי הזה הוא לא צריך לבצע.

בוריס פבלוב: אנחנו מבקשים שהסעיף הזה יותאם לסעיף שקיים בצו לבנקים כשהפטור שם הוא קצת יותר רחב, פעם אחת, בשביל לקיים משטר רגולטורי אחיד, וגם בסוף במהות למנוע נטל מיותר.

מאיה לדרמן: מה שמוגדר בצו הבנקים במערכת סגורה הרבה יותר מצומצם ממה שמוגדר פה.

מאיה לדרמן: אם אנחנו נגדיר כמו שיש בצו הבנקים את המערכת הסגורה, נחיל את אותם פטורים.

מאיה לדרמן: אם זה מקובל – בסדר.

מאיה לדרמן: אבל לקחנו, החלנו, הגדרה יותר רחבה של מערכת סגורה ועדיין הפטורים הם שונים.

מאיה לדרמן: בבנקים זה של חשבון יחיד, פיקדון שעובר וחוזר.

בוריס פבלוב: יחיד ובן זוג.

מאיה לדרמן: לא, יחיד.

מאיה לדרמן: יש לכם הוראה שניתנה היום לבן זוג.

מאיה לדרמן: כרגע כתוב בצו יחיד, פיקדונות ולפי חוק השקעות משותפות בנאמנות.

מאיה לדרמן: זה עובר לבנק, עומד שם, וזה חוזר.

בוריס פבלוב: נכון, זה מה שאנחנו רוצים.

מאיה לדרמן: מה שמדובר אצלכם, זה לא הולך וחוזר.

בוריס פבלוב: בוודאי שזה הולך וחוזר.

מאיה לדרמן: כסף שאני מפקידה עכשיו בפלטפורמה, הולך הלאה.

מאיה לדרמן: כן יש צד ג' שמקבל את הכספים האלה.

ורדה לוסטהויז: לא.

ורדה לוסטהויז: אני רוצה להסביר, יש איזה אי הבנה בסיסית.

ורדה לוסטהויז: לגבי כסף שמפקידים - זה כמו בנק, הבנק גם לוקח את הכסף ועושה איתו שימוש.

ורדה לוסטהויז: אין מצב שאין שימוש בכסף.

ורדה לוסטהויז: אותו הדבר אצלנו.

מאיה לדרמן: צריך להקביל, את מסבירה גם לוועדה ולא רק לי.

מאיה לדרמן: בבנק אני מעבירה מחשבון שלי לחשבון שלי.

מאיה לדרמן: בפלטפורמה אני מעבירה מחשבון שלי לחשבון של הזירה.

מאיה לדרמן: זה לא חשבון של הלקוח.

ורדה לוסטהויז: לא נכון, זה אי הבנה.

ורדה לוסטהויז: אני נורא מצטערת, אם אנחנו פה אחרי שנה שמסבירים אז זו טעות גדולה.

ורדה לוסטהויז: אצלנו כל מלווה נרשם כמלווה, ואצל כל הפלטפורמות זה כך.

ורדה לוסטהויז: גם לפי החוק, לדעתי, שמסדיר אותנו חייבים לרשום את המלווים.

ורדה לוסטהויז: למלווה יש חשבון במערכת ולשם הוא מקבל את הריבית שלו, משם הוא יכול למשוך כסף באותן פלטפורמות שמאפשרות או שבסוף ההלוואה הוא מושך כסף.

ורדה לוסטהויז: הוא מעביר, וזה בדיוק כמו בבנקים.

ורדה לוסטהויז: הוא מעביר כסף שיש לו מחשבון מסוים בבנק למערכת שלו.

ורדה לוסטהויז: אם הוא רוצה למשוך אותו ביום מסוים, הכסף יועבר לאותו חשבון בנק מקור.

ורדה לוסטהויז: אני לא רואה מה ההבדל.

ורדה לוסטהויז: שוב, הסיבה שבבנקים עשו את זה היתה כדי לעודד בנקים קטנים לקבל פיקדונות ולעודד תחרות בריבית על פיקדונות.

ורדה לוסטהויז: מה קורה עכשיו?

ורדה לוסטהויז: לבנקים יש את ההקלות, ואנחנו, הפלטפורמות שאמורות להתחרות עם הבנקים, מונעים את זה מאיתנו את זה כשאנחנו אותו דבר, בדיוק אותה שיטה.

בוריס פבלוב: השימוש שנעשה בכסף שמופקד בחשבונות בטריא - קודם כל, יש דרישה חוקית של אנונימיות.

בוריס פבלוב: זאת אומרת, גם אם הוא היה רוצה להעביר אותו למישהו אחר, אני לא יכול לעשות את זה.

בוריס פבלוב: שנית, הוא לא יודע, הוא - - -

ניסן סלומינסקי: בוריס ומאיה, אנחנו חייבים לסיים כי המליאה מתחילה עוד חצי דקה ואין לי אישור להמשיך.

ניסן סלומינסקי: תלבנו גם את הנושא הזה ותנסו להגיע יותר להבנה.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש שכל הנושאים האלה לקראת הישיבה הבאה יהיו כבר לפחות בהצעה מוסכמת או במחלוקת כדי שנדע שיש מחלוקת וצריך להכריע.

ניסן סלומינסקי: הישיבה נעולה.