ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 350, 2018-12-10 12:30

אברהם נגוסה: ברוכים הבאים לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים היום דיון במסגרת יום זכויות האדם הבינלאומי שמציינת הכנסת.

אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים ישיבת מעקב לגבי יישום דו"ח פלמור למיגור גזענות נגד יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: כמובן קיימנו דיון לפני שנה ב-5 לדצמבר 2017, בהשתתפות מנכ"לית משרד המשפטים עו"ד אמי פלמור שנמצאת איתנו.

אברהם נגוסה: נמצא איתנו גם מנכ"ל משרד הקליטה מר אלכס קושניר וחבר הוועדה חבר הכנסת יואל רזבוזוב, משרדי ממשלה וארגונים.

אברהם נגוסה: הוועדה מקיימת את ישיבתה במטרה לעקוב אחר יישום דו"ח פלמור בדומה לדיון שהתקיים בשנה שעברה בנושא.

אברהם נגוסה: דו"ח פלמור הוגש ב-31 ביולי 2016 לראש הממשלה.

אברהם נגוסה: הדו"ח כולל 53 המלצות ליישום במשרדי הממשלה שונים.

אברהם נגוסה: בין ההמלצות המרכזיות הקמת יחידה ממשלתית במשרד המשפטים לתיאום המאבק בגזענות.

אברהם נגוסה: מינוי ממונה על אפליה בגזענות בכל משרד ממשלתי, יצירת מסגרת לנקיטת הליכים משמעתיים נגד עובדי מדינה ובעלי מקצועות מסודרים במקרים של הטרדה גזענית, קביעת נהלים להגדרת סמכותם של שוטרים לפנות לאדם בדרישה להזדהות באופן מימוש הסמכות בנסיבות שונות, ייצוג משפטי חינם בתביעות שעניינן אפליה על רקע גזעני בכניסה למקומות ציבוריים, המלצות נוספות להגברת נוכחות חיובית של יוצאי אתיופיה במרחב הציבורי, התרבותי והתקשורתי, מנגנון חדשני לקליטה מהירה של אקדמאים יוצאי אתיופיה לשירות הציבורי, הרחבת הפיילוט לנשיאת מצלמות גוף על ידי שוטרים בתחנות משטרה בערים שבהן שיעור גבוה של יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: בדיון שהתקיים בשנה שעברה בנושא זה צוין כי לא כל המלצות הדו"ח יושמו.

אברהם נגוסה: לא כל משרדי הממשלה מינו ממונה על אפליה בגזענות, סוגיית הייצוג המשפטי לא הוסדרה, הרחבת פיילוט נשיאת מצלמות גוף לשוטרים לערים נוספות ועוד.

אברהם נגוסה: בדיון הנוכחי המטרה היא לעקוב אחר יישום המלצות הדו"ח שנתיים מיום הגשתו, ובעיקר לשמוע כיצד והאם בכלל הושגו היעדים המרכזיים להקמת הצוות.

אברהם נגוסה: היחידה לתיאום המאבק בגזענות הוקמה בפברואר 2017, מאז הקמת היחידה כמה תלונות הגיעו בנושא גזענות.

אברהם נגוסה: מספר התלונות הוא נושא מהותי.

אברהם נגוסה: בזכות התלונות והנושאים שעליהם מתלוננים, נחשפים למציאות העגומה.

אברהם נגוסה: המקרים הפרטניים של צערי חווים בני העדה האתיופית יכולים להביא לשינוי למען כלל האוכלוסייה האתיופית.

אברהם נגוסה: למרות כל מאמצי הממשלה בנושא, הגזענות בארץ קיימת לא רק כלפי האוכלוסייה האתיופית אך הגזענות כלפי יוצרי אתיופיה המקרים הקשים ביחס לגודלם באוכלוסייה הם משמעותיים וכואבים.

אברהם נגוסה: השינוי צריך לבוא גם ממערכת החינוך.

אברהם נגוסה: חינוך הדורות הצעירים.

אברהם נגוסה: תכניות הלימוד בנושא הגזענות צריכות להיות כחובה ולא כרשות במערכת החינוך.

אברהם נגוסה: העבודה צריכה להתבצע בשילוב החברה האזרחית.

אברהם נגוסה: בחודש מרס מציינים את יום המאבק הבינלאומי בגזענות.

אברהם נגוסה: בהזדמנות זו אני מבקש לברך על הודעת נשיא המדינה ראובן ריבלין, ושרת המשפטים איילת שקד, בהודעתם לבני הקהילה האתיופית ב-5 בנובמבר 2018 לכבוד חג הסיגד, להגיש בקשות למחיקת רישום פלילי.

אברהם נגוסה: מדובר ביוזמה מבורכת וחשובה עבור הצעירים בקהילה האתיופית, שכן כמות התיקים הפליליים וכתבי האישום נגד צעירים וקטינים יוצאי אתיופיה גבוה באופן משמעותי משיעורים באוכלוסייה.

אברהם נגוסה: הנשיא ציין בפנייתו "כוחו של מוסד החנינה ביכולתו לדון בסוגיות ישראליות הדורשות שיקול דעת לפנים משורת הדין לטובת האינטרס הציבורי.

אברהם נגוסה: יוצאי אתיופיה חוו יחס מפלה מצד הממסד ומצד החברה הישראלית.

אברהם נגוסה: הם סובלים מסטיגמות וסטריאוטיפים שליליים וחשופים להדרה ואפליה ואף לגילויי אלימות פיזית ומילולית.

אברהם נגוסה: חובתנו כחברה לעשות הכל על מנת להתמודד עם הגזענות שבתוכנו ולעקרה מן השורש וחובתן של כל הרשויות להילחם בתופעות של תיוג, הדרה ואפליה בכל סוג".

אברהם נגוסה: הקריאה שלנו הינה צעד נוסף במלחמה בתיוג ובהדרה.

אברהם נגוסה: צעד נוסף לאיחוי השבר שנוצר באמון בין יוצאי אתיופיה לממסד ולחברה.

אברהם נגוסה: כדי לממש את הצהרת הנשיא ושרת המשפטים חשוב מאוד לקבוע גורם מוסמך אחד שיטפל בכל בקשות החנינה.

אברהם נגוסה: מדובר במהלך חיובי וחשוב.

אברהם נגוסה: חשוב שכל צעיר יוצא אתיופיה יידע על זכותו לפנות למחיקת הרישום הפלילי.

אברהם נגוסה: יש צורך ליזום מהלך פרסום אפשרות הפניה למחלקת חנינות.

אברהם נגוסה: מדובר במהלך משמעותי שיקל ויסייע לצעירים בעלי תיק פלילי לפתוח דף חדש ונקי בחייהם בישראל.

אברהם נגוסה: הטפסים והבקשות צריכים להיות כתובים בבהירות ונגישים לכל מי שמעוניין בכך.

אברהם נגוסה: אני אומר זאת לאור פניות רבות שמגיעות אלי בגלל שהם לא יודעים למי לפנות.

אברהם נגוסה: גם אתמול בבית הנשיא העבירו לי מכתב ולינק לאינטרנט איך לפנות, אני מודה שקיבלתי את זה אתמול, הפצתי את זה בדף הפייסבוק שלי.

אברהם נגוסה: תיכף נשמע על זה.

אברהם נגוסה: זה יהיה טוב מאוד, נציגת בית הנשיא נמצאת כאן ואנחנו נשמע ממנה.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.

אברהם נגוסה: קודם כל נשמע ממנכ"לית משרד המשפטים בעניין, בין היתר אני מבקש גם להתייחס לנקודות שהעליתי.

אמי פלמור: אני אתייחס להכל.

אמי פלמור: שלום לכולם, אני כמובן מברכת גם את יו"ר הוועדה, גם את חברי הכנסת על ציון יום זכויות האדם ועל הבחירה במעקב אחרי הדו"ח הזה.

אמי פלמור: אני חושבת שהמעקב של הכנסת הוא מאוד חשוב ומבורך ואני באופן אישי וגם אנשי משרדי, ואני מכירה פה גם את כל השותפים האחרים, בין אם זאת היועצת המשפטית של הנשיא ובין אם אנשי המשטרה ואנשי משרד רוה"מ ומשרד הרווחה וכן הלאה, שכולם היו שותפים לתהליך של הדו"ח הזה, אנחנו מוכנים לבוא ולהתייצב, בעיקר מכיוון שאנחנו פועלים יום יום ושעה שעה לראות את ההמלצות האלה מממומשות.

אמי פלמור: אתה תסלח לי על חוסר הצניעות אבל הדו"ח הזה הוא אחד הדו"חות שיושם במהירות הגבוהה ביותר.

אמי פלמור: תיכף עו"ד אווקה זנה, שעומד בראש היחידה לתיאום המאבק בגזענות במשרד המשפטים ייתן דיווח מפורט ממש על היישום של כל המלצות הוועדה.

אמי פלמור: ביקשתי ממנו הפעם להמחיש את הדבר הזה, אנחנו נמצאים היום בלמעלה מ-80% מההמלצות ביישום מלא, עוד 16% ביישום בשלבים כאלה ואחרים ומספר בודד של המלצות שעדיין לא יושם.

אמי פלמור: אז קודם כל, באופן יחסי ליכולות הביצוע של הממשלה אנחנו במצב טוב, ולא רק זה, באמת כמו הסיפור הזה של החנינות שאני אשמח להסביר את ההקשר שלו, נמצאים גם במהלכים חדשים שאנחנו מנסים לקדם, כדי לממש את המטרות שממשלת ישראל הטילה עלינו כשהיא הקימה את הוועדה הזאת.

אמי פלמור: אני קודם כל רוצה להגיד משהו שאני לא מתעייפת להגיד אותו.

אמי פלמור: בסוף כל התהליך הזה יצא לדרך כתוצאה מהמחאה של יוצאי אתיופיה.

אמי פלמור: בלי המחאה, ואני רוצה להגיד, יש פה כל מיני אנשים שמדי פעם תורמים לתהליך בצורה כזאת ובצורה אחרת.

אמי פלמור: בסוף בלי אלפי צעירים וצעירות, וגם קצת פחות צעירים, שיצאו לרחובות וטלטלו את החברה הישראלית לא הייתה יוצאת לדרך הוועדה הזאת.

אמי פלמור: הם היו שותפים גם לכתיבת הדו"ח, חשוב לי להגיד את זה, זה אחד האירועים יוצאי הדופן בעבודה הממשלתית שבאו אנשים ולקחו חלק בעבודת הוועדה, קיבלו טיוטות, לא רק שלקחו חלק בגיבוש העמדות, אבל קיבלו את הטיוטות, העירו הערות, נלחמו על כל מילה ועל כל פסיק, והתוצר הזה בסופו של דבר לטוב ולרע, הוא תוצר שלא היה יוצא לדרך בלי המאבק הזה, ויושבת פה פנינה שישבה בכל הישיבות אצל ראש הממשלה בהקשרים של "דרך חדשה" וגם היא, כל המנטרה הזאת של אי אפשר יהיה לטפל לא בחינוך, לא בגיוס לצה"ל, לא בדיור, לא ברווחה, לא בקליטה, בלי להגיד את המילה "גזענות" זה בהחלט מהלך שהחברה הישראלית כולה בעיני חייבת תודה ליוצאי אתיופיה.

אמי פלמור: למה הקדמתי ואמרתי את זה?

אמי פלמור: כי היחידה שעוסקת היום בתיאום המאבק בגזענות לא עוסקת בתיאום המאבק בגזענות נגד יוצאי אתיופיה.

אמי פלמור: היא עוסקת בתיאום המאבק בגזענות.

אמי פלמור: נקודה.

אמי פלמור: ואתם תראו בשיקוף של התלונות שזה אמנם לא באותם מספרים, אבל אנחנו מקבלים תלונות מיוצאי ברית המועצות, אנחנו מקבלים תלונות מאזרחי המדינה הערבים ואנחנו מקבלים תלונות על גזענות על רקע מזרחי, יש פה באמת "בלי עין הרע" החברה שלנו עתירה בגילויי גזענות וחשוב לי להדגיש את הדבר הזה, כי הציבור פחות מודע.

אמי פלמור: אמרת בצדק שהנושא הזה צריך להיות במודעות ציבורית, בכמות התלונות, בשאלה מי מתלונן, ואיך זה מגיע, זה בהחלט דבר חשוב.

אמי פלמור: גם היו לי על זה חילופי דברים עם מנכ"ל משרד הקליטה לפני שנכנסת, ובהחלט יש פה לא מעט קבוצות שכל אחת בתורה או באופן מתמשך זוכה לגילויי גזענות.

אמי פלמור: אנחנו נציג את עבודת הוועדה ואני אשאיר לזה זמן, אבל אני רוצה רגע להתייחס לנושא של החנינות.

אמי פלמור: מכיוון שיש המון בלבול ביחס לדבר הזה, וגם טענות של קבוצות כאלה ואחרות בחברה הישראלית שלא מבינות למה נעשה המהלך הזה רק כלפי יוצאי אתיופיה, בפרט אחרי מה שאמרתי עד כה.

אמי פלמור: אז אני אגיד, לצד העבודה של היחידה בהקשר הזה הכלל ישראלי, ה יא גם עוסקת בהנכחה החיובית של יוצאי אתיופיה, כלומר כן יש ליחידה גם משימות שהן בלעדיות ביחס ליוצאי אתיופיה, ולצד זה אנחנו מנסים כל הזמן לשאול את עצמנו איך אפשר לתקן ולפעול ביחס לעוולות העבר, והשנה הקיץ עמדנו לציין עבור עצמנו שנתיים להחלטת הממשלה, ולפרסום הדו"ח, וחשבנו מה הדבר הנכון לעשות והגענו למסקנה שיש אפשרות לתקן את העוולה שנקראת "שיטור יתר".

אמי פלמור: אני רוצה להגיד מילה, ואני מבקשת קשב לאמירה הזאת, כי קשה לשמוע אותה לפעמים.

אמי פלמור: הנתונים ביחס לשיטור היתר כלפי יוצאי אתיופיה לא דומים לנתונים כלפי שום קבוצה בחברה הישראלית, כולל האזרחים הערבים.

אמי פלמור: חשוב לי להגיד את זה כי קיבלתי פניה מהאגודה לזכויות האזרח, גם אני וגם היועצת המשפטית לנשיא, ואני רוצה לחזור על הנתונים הכל כך מטלטלים שהדו"ח הזה משקף.

אמי פלמור: הדו"ח הזה שיקף פתיחת תיקים בשיעור של פי 5 מהשיעור של יוצאי אתיופיה באוכלוסייה.

אמי פלמור: אם היינו מדברים על ערביי ישראל שהם היום קרוב ל-21%, אנחנו מבינים שפי 5 היה מביא אותנו בכלל למקומות שהם לא קיימים ואין אותם.

אמי פלמור: כשהסתכלנו על הקצה של התהליך הזה והסתכלנו ברגע נתון כמה קטינים יוצאי אתיופיה נשלחו למאסר בפועל, היה רגע שיא שבוא 40% מכלל הכלואים בכלא אופק היו יוצאי אתיופיה.

אמי פלמור: חשוב לי להבהיר בהקשר הזה גם כן טעות ששגורה באזניהם של אנשים כאלה ואחרים - - -

אברהם נגוסה: אני ביקרתי אותם.

אברהם נגוסה: ראיתי אותם.

אמי פלמור: אני יודעת.

אמי פלמור: כשאנחנו אומרים 40% מהדיירים בכלא אופק אנחנו מדברים על כלא שמחזיק בדרך כלל סדר גודל של 120 איש.

אמי פלמור: יוצאי אתיופיה במדינת ישראל הם כמעט 2% מהאוכלוסייה, 200,000 איש.

אמי פלמור: זה לא ש-40% מכלל יוצאי אתיופיה היו בכלא.

אמי פלמור: כי היה איזה שהוא סוג של - - -

פנינה תמנו: לא, כולם - - -

אמי פלמור: לא כולם.

אמי פלמור: תאמיני לי.

אמי פלמור: כבר שמעתי דברים כאלה ואחרים, ואגב סוגיות של הנכחה חיובית והנכחה שלילית, חשוב לברר ולהבהיר את הדבר הזה.

אמי פלמור: דיברנו סביב הנושא של החנינות לפני חודש, התראיינתי בנושא ונכון לאותו בוקר עשיתי בדיקה מה קורה בכלא אופק, נכון לאותו בוקר היו ארבעה קטינים יוצאי אתיופיה כלואים בכלא אופק.

אמי פלמור: אז בסוף כל המהלך הזה של נגד מי פותחים תיקים, על מה פותחים תיקים, על דברים של מה בכך, ונמצאת פה גם מנהלת מחלקת חנינות במשרד המשפטים וגם היועצת המשפטית של הנשיא, שבסוף ביום יום הן הכתובת שתטפל בפניות האלה.

אמי פלמור: חשוב להגיד, ההבנה הייתה שיש תיקים שבאמת נפתחו סתם.

אמי פלמור: אנחנו לא מדברים על תיקים שהתפתחו לאלימות, וחשוב להגיד את זה, קשה לדבר על הנושא הזה ולנסות לגזור את הגבול, אבל בסוף אנחנו כן יודעים שיש מסה של צעירים שמסתובבים היום עם רישום פלילי על עבירות קטנות שנפתחו אך ורק בגלל ששוטרים ניגשו בלי סיבה וביקשו להזדהות או ביקשו לעשות איזו שהיא פעולה מול הקטינים האלה, בזמן שהם יושבים ליד הבית שלהם או יושבים באיזה שהוא פארק, ואת הדבר הזה אנחנו מנסים לתקן.

אמי פלמור: אני רוצה להגיד שאין דרך לתקן הכל.

אמי פלמור: במקרה יצא לי לאחרונה להביא את הבמאי דוד דרעי עם סרטו "סאלח פה זה ארץ ישראל", והייתה לנו שיחה מאוד מעניינת, אני מבינה שהוא גם יגיע לכנסת מחר, אני ממליצה לכולם ללכת לראות את זה ולפתוח את הראש ולחשוב על מדיניות גזענית שלפעמים יכולה להיות מתוך כוונות הכי טובות שיכולות להיות, מתוך אילוצים כאלה ואחרים ועדיין זה מה שקורה.

אמי פלמור: אני חושבת שפה נעשה מהלך מאוד מאוד עקבי וזהיר ועדין בניסיון לתקן את מה שאפשר, ובעיקר למנוע מעתה ואילך.

אמי פלמור: חשוב גם להגיד, בסוף הנשיא והשרה איך שהוא בחרו את הקרבה לחג הסיגד, אבל לא מדובר באירוע – ראיתי אחר כך את ה"דחקות" בטוויטר – "האם לכבוד המימונה נמחק עכשיו למרוקאים ולכבוד הסהרנה נמחק לכורדים – רבותיי, זאת לא בדיחה.

אמי פלמור: החג הוא בסך הכל נבחר כאיזה שהוא אירוע, זה לא אירוע חד פעמי, זאת החלטת מדיניות.

אמי פלמור: גם אם יקום צעיר יוצא אתיופיה בעוד שנתיים ובעוד חמש שנים ויגלה רק אז – אנחנו כמובן נשמח שזה לא יקרה אלא יקרה עכשיו – יגלה רק אז שיש החלטת מדיניות לשקול את מחיקת הרישום הפלילי שלו על בסיס הנתונים שנאספו, וחשוב לי להבהיר את זה, זה מבוסס על נתוני אמת של משטרת ישראל.

אמי פלמור: זה לא מבוסס על אוירה, זה לא מבוסס על סרטים כאלה ואחרים שהם חשובים והם משני תודעה וזה הזמן להזכיר את הסרט של גל גבאי, "החשוד המיידי" שבוודאי השפיע על המודעות הציבורית לסוגיה הזאת.

אמי פלמור: זה מבוסס על עבודה סדורה.

אמי פלמור: לכן אני קוראת לך, אגב, לפנות למשטרת ישראל.

אמי פלמור: אנחנו אמורים לפרסם דו"ח מעקב אחרי הפעולות של היחידה לתיאום המאבק בגזענות ביישום הדו"ח.

אמי פלמור: אנחנו מצפים לקבל ממשטרת ישראל נתונים מלאים, בדיוק את אותם נתונים שיאפשרו לנו לבסס את הטענה שהיה פה שיטור יתר, אנחנו רוצים נתונים עכשוויים.

אמי פלמור: אני אומרת את זה מתוך אמונה, שאני חוזרת עליה תחת כל עץ רענן.

אמי פלמור: נעשה שינוי מהותי במשטרה.

אמי פלמור: גם אם השינוי הזה לא מספיק, גם אם השינוי הזה עדיין בשלבי שינוי והדרכה ותודעה וחינוך של שוטרים.

אמי פלמור: בלי לקבל את נתוני האמת, ואני יודעת ממקורותיי, שיש ירידה של עשרות אחוזים בפתיחת תיקים, יש ירידה של עשרות אחוזים בהגשת כתבי אישום.

אמי פלמור: בסוף זה לא מקרי שאנחנו רואים פחות קטינים בכלא, את הקצה של השרשרת הזאת.

אמי פלמור: אבל בלי שהמשטרה תדווח, ואני רוצה להגיד – הלחצים שהיה צריך להפעיל כדי לקבל את הדיווחים בזמן עבודת הוועדה, אין שום סיבה שנחזור על המהלכים האלה.

אמי פלמור: אין שום סיבה.

אמי פלמור: משטרת ישראל זה גוף ממשלתי, מוסדי, יש לו את כל האינטרס להציג את הנתונים האלה, הנתונים האלה לא שייכים למשטרה, הנתונים האלה שייכים לציבור, לציבור יש זכות לדעת את הנתונים האלה ואני לא מעלה על דעתי שבסוף נגיע למצב שהיחידה הממשלתי לתיאום המאבק בגזענות תגיש עתירת חופש מידע נגד ממשלת ישראל.

אמי פלמור: אבל אם צריך, גם את זה אנחנו יודעים לעשות.

אמי פלמור: אני אשמח אם עו"ד אווקה זנה להציג את התוצרים של עבודת היחידה.

אמי פלמור: אני חוזרת ומפנה את תשומת לבכם למצגת הזאת כי בסוף הולכת להופיע שקופית שאנחנו מפיצים אותה בוואטסאפ בימים האחרונים, שמסבירה בדיוק איך להגיש את בקשות החנינה, ואני אשמח אם כל מי שנמצא פה יעזור להפיץ את זה, לדעתי מספיק שפנינה לוחצת וחצי מדינה על זה, אבל אנחנו באמת נעשה את זה גם באמצעים שלנו כמשרד המשפטים, פייסבוק, טוויטר, רשתות חברתיות כאלה ואחרות.

אמי פלמור: אנחנו עומדים לצאת בקמפיין, זו אחת המשימות של היחידה, אנחנו עומדים לצאת בקרוב בקמפיין שיעלה את המודעות לקיומה של היחידה לאפשרות להגשת תלונות ואני מזמינה את כל מי שנמצא פה ואני מבינה שהנושא קרוב לליבו, להפיץ את המידע הזה הלאה.

אמי פלמור: אווקה אני אשמח שתדבר.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: עו"ד אווקה בבקשה.

אווקה קובי זנה: תודה אדוני היושב ראש.

אווקה קובי זנה: אני אציג את פעילות היחידה.

אווקה קובי זנה: אסביר ואתאר איך היחידה פועלת, בכל זאת, זו יחידה מקצועית במשרד המשפטים ואנחנו רוצים למקד את הפעילות בנושאים מרכזיים כדי שנוכל להציג תוצאות משמעותיות.

אווקה קובי זנה: זה מבנה היחידה.

אווקה קובי זנה: כמובן לצד היחידה עובדת מועצה ציבורית שאת הרשימה שלה גם אפרט בהמשך.

אווקה קובי זנה: אנחנו ארבעה עובדים, והעובדים למעשה גם מרכזת פניות והתיאום וגם עו"ד ביסאוו, שאגב, נמצאת עכשיו בהכשרה של ממונים למניעת גזענות ואדבר על זה גם בהמשך, וד"ר גליה בונה, מניעים תהליך משמעותי.

אווקה קובי זנה: בגדול על פי החלטת הממשלה תפקידי היחידה מוגדרים, אנחנו היחידה שמתאמת את פעילות הממשלה למניעת גזענות.

אווקה קובי זנה: אנחנו למעשה קולטים פניות, מאפיינים ומזהים מי הגורם הרלבנטי שיכול לתת מענה ולטפל בצורה משמעותית, אנחנו מנתבים את הפניה ולאחר מכן אנחנו עושים תיאום בין הפונה לגורם המטפל ואנחנו כל הזמן עוקבים אחרי הטיפול עד שיש תוצאה.

אווקה קובי זנה: כתבנו ופרסמנו השנה דו"ח שנתי, הצגנו שם גם את פעילות היחידה, גם את החלטות הממשלה וגם את הפניות שהתקבלו ביחידה.

אווקה קובי זנה: כמובן שאפשר לראות את כל זה גם באתר היחידה, גם הדו"חות, גם החלטות הממשלה וכל הפעילות נמצאת שם.

אווקה קובי זנה: למעשה עשינו חשיבה איך אנחנו לוקחים את הדו"ח המשמעותי שמביא בשורה לחברה הישראלית וממקדים את הפעילות כדי באמת שנוכל להיות שיטתיים ולתת מענה לציבור שפונה אלינו.

אווקה קובי זנה: הבסיס לעבודה שלנו זה הפניות שמתקבלות, ותיכף אתאר.

אווקה קובי זנה: אנחנו לא מסתפקים בטיפול בפניה הפרטנית אלא כל הזמן חושבים איך אנחנו מנסים לזהות ולאתר או השפעות רוחב, או מדיניות ממשלתית כזו או אחרת, ואני פה מחדד ואומר שהמנדט שלנו הוא לטפל בגזענות הממסדית, בגזענות של מוסדות ציבור, שזו תוצאה של תיקון חוק הסיוע המשפטי וחוק - - - ותיכף אתייחס לזה.

אווקה קובי זנה: הנושא הנוסף, באמת גילינו שקודם כל משרדי הממשלה, הבעיה היא במודעות ולא שיש אנשים שקמים בבוקר והם גזענים, ולפתח את הידע גם כדי להעביר אותו למשרדי הממשלה וגם להיות מוקד שבו מתייעצים איתו, ואנחנו עוזרים בהתמודדות עם נושאים שמגיעים אלינו.

אווקה קובי זנה: למעשה מבחינת היישום דו"ח פלמור, זה בכותרת – אני מיד אפרט את כל ההחלטות – אנחנו נמצאים במצב של 32 החלטות מיושמות, הן בוצעו, 16 נמצאות בהליך ביצוע, בשלבים שונים של הליך ביצוע, אנחנו מאמינים שעד הדו"ח הקרוב אנחנו נגיע למספרים מאוד יפים וגם נתאר את חלקם בהמשך, ויש ארבעה שטרם בוצעו בין היתר על רקע נושאים תקציביים, ככל שיוותר הזמן נתייחס לזה.

אברהם נגוסה: מה ארבעת הנושאים שלא בוצעו?

אמי פלמור: ברשותך, אני מבקשת שכן תאפשר, נערכנו לזה, כן תאפשר רגע להציג את הדברים שבוצעו.

אמי פלמור: אני חושבת שזה כן נותן איזו שהיא תמונה מלאה ומרשימה של היקף הפעילות של דברים שכבר קורים, שינוי הנחיות, תיקוני חקיקה.

אמי פלמור: אווקה אני מציעה שנעבור על זה.

אווקה קובי זנה: נעבור עליהן.

אווקה קובי זנה: זה למעשה החלטות שאדוני התייחס אליהן בפתיחה, לגבי הנושאים המרכזיים.

אברהם נגוסה: אם זה בהמשך, זה בסדר.

אווקה קובי זנה: יש פירוט של כל ההחלטות מה יושם ומה לא, אלה למעשה ההחלטות שאדוני התייחס אליהן, חוק הסיוע המשפטי, חקיקה חשובה - - -

אמי פלמור: תעבור לטבלה המפורטת.

אווקה קובי זנה: נעבור שקף-שקף על החלטות הממשלה לפי המספרים, מה בוצע ובהליך ביצוע.

אווקה קובי זנה: אפשר לראות שמבחינת משרד המשפטים חלק גדול מההחלטות בוצעו.

אווקה קובי זנה: ביטול אגרת בית משפט – כבר הפצנו את התקנות, אנחנו נמצאים בשלבים של יישום.

אמי פלמור: אני רוצה רגע להתעכב על הנושא של תיקון הסיוע המשפטי.

אמי פלמור: הגענו למסקנה שהיכולת של הפרט להגיש – ושוב אני אומרת, זה כל אזרחי המדינה שחווים גזענות, זה לא רק יוצאי אתיופיה – אפליה בשירותים ומוצרים, הגענו למסקנה שהיכולת של האדם הפרטי להחליט שהוא מגיש תביעה נגד מועדון, נגד אוטובוס שהוריד אותו, נגד קופאית בסופר שאמרה לו לצאת, ואנחנו יודעים שהדבר הזה קורה לכולם.

אמי פלמור: היכולת של הפרט למצוא עורך דין, לנהל משא ומתן עם עורך דין, איך הוא ישלם לו שכר טרחה וכן הלאה, הוא מאוד מאוד נמוך, לכן חשבנו שהאגף לסיוע משפטי במדינת ישראל במשך שלוש שנים ייקח על עצמו את הייצוג, יקבל פסקי דין והחלטות עקרוניות בנושא, כדי לייצר תקדימים כי בסוף צריך את הכוח המדינתי כי בסוף גם לפרט יש אינטרס להתפשר, ולנו כמדינה – זה בדיוק העניין שאווקה הזכיר אותו – להשפיע על מדיניות ולזהות תופעות, כאשר הסיוע המשפטי ינהל תביעה כזאת הוא יבין שיש לו הזדמנות לייצר תקדימים שישרתו את כלל הציבור והנטייה להתפשר ורק להשיג תוצאה מהירה, תהיה נמוכה יותר ומהצד השני הסיכוי של הפרט לקבל פיצוי ולזכות בתביעתו, יהיה גבוה יותר.

אמי פלמור: המהלך המשלים הוא הפטור מאגרה, פטור מאגרה בסופו של דבר נועד לאנשים שרוצים בכל זאת לעשות את זה בעצמם, כי בסופו של יום, הסיוע המשפטי עדיין, כאשר הוא ינהל את התביעות האלה, הוא משלם את האגרה.

אמי פלמור: אז מבחינת הציבור הוא נושא בדבר הזה.

אמי פלמור: זו הערה בהקשר הזה.

אווקה קובי זנה: אנחנו נמשיך, נושא חשוב שכבר הופצה הנחיה של פרקליט המדינה זה בנושא של לאתר תיקים שמגיעים לגורמי תביעה ויש להם חשד לפרופיילינג, של פניה של שוטר על בסיס מוצא או על בסיס השתייכות לקבוצה כזאת או אחרת.

אווקה קובי זנה: ההנחיה הזאת כבר הופצה גם לתובעים, גם לפרקליטות, ואני מקיים שיחות עם הגורמים הרלבנטיים כדי להטמיע את התהליך.

אווקה קובי זנה: נושא של חידוד נהלים למעשה זה הגדלת מתחם הענישה בעבירות ממניע גזעני, זה נושא שנמצא בעבודה והוא אמור להשליך השלכות רוחב.

פנינה תמנו: חידוד נהלים איפה, במשרדי הממשלה?

אמי פלמור: בפרקליטות ובתביעה המשטרתית.

אמי פלמור: חשוב להגיד שבעבר גילינו שהיו כתבי אישום שהוגשו שבהם בהתחלה היה סעיף שעסק במניע הגזעני לעבירה ובמסגרת הסדר טיעון הדבר הזה נמחק, כשהדבר הזה גם מביא להכפלת העונש, אבל בעיקר הדבר הזה מייצר מודעות לזה שיש עבירות שמתבצעות על רקע גזעני והבנו את החשיבות של לחדד את הנהלים גם בפרקליטות, גם בתביעה המשטרתית, שלא לוותר על הסעיפים האלה מכיוון שהוויתור בעצם מייצר סוג של השטחה של העובדה שבעצם יש אינטרס ציבורי להילחם בתופעות האלה על המשמעות שלהן, דווקא בקונטקסט של גזענות ולאו דווקא עוד עבירת אלימות.

אווקה קובי זנה: אני מתקדם.

אווקה קובי זנה: נושא חשוב זה הליכים משמעתיים בשירות המדינה, למעשה גם פעם ראשונה בעקבות הדו"ח היועץ המשפטי לממשלה הוציא הנחיה לנציבות שירות המדינה ולאגף משמעת להגביר אכיפה משמעתית בעבירות על רקע גזעני.

אווקה קובי זנה: הנושא הזה נמצא ביישום, אנחנו בקשר רציף עם אגף המשמעת ואנחנו כבר העברנו כמה וכמה מקרים שכרגע הם נחקרים על רקע גזעני.

פנינה תמנו: זה על מעסיקים?

אווקה קובי זנה: בתוך שירות המדינה.

אווקה קובי זנה: עובדים - - -

אמי פלמור: קודם כל על עובדים.

אמי פלמור: יש פירוט לאחר מכן, על מדריך במשרד העבודה שבמהלך קורס התבטא בצורה גזענית כלפי עובדי מדינה אחרים, אחד יוצא ברית המועצות, אחד יוצא אתיופיה, והוא עמד לדין משמעתי על הדבר הזה, והוא כבר לא מדריך.

פנינה תמנו: מה היכולות שלכם מול הצבא?

אווקה קובי זנה: את שמעת אותי הרבה פעמים מתייחס בנושא הזה, נתייחס לזה בהמשך.

אווקה קובי זנה: זה אתגר בפני עצמו, הצבא הוא לא נציבות שירות המדינה, הוא לא כפוף לנו, אנחנו מנסים להוביל מהלך.

קריאה: בוא נשמע את הסקירה ואחר כך נשאל שאלות.

אווקה קובי זנה: זה האתגר.

אווקה קובי זנה: את מכירה את האתגר.

פנינה תמנו: סליחה, אבל חברי כנסת נוהגים לשאול.

פנינה תמנו: אתה לא תעשה את הסדר פה, בשביל זה יש יושב ראש ויש פה מנהלת.

קריאה: אנחנו מבקשים שתהיה סקירה - - -

פנינה תמנו: אבל בתור אזרח אתה לא יכול להעיר לחברת כנסת - - -

קריאה: אני לא הערתי, אני רק ביקשתי.

פנינה תמנו: אז אתה לא מנהל את הוועדה.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אמנם יש זכות לחברי הכנסת לשאול באמצע, אבל הסוג של הדיון, אנחנו רצינו לשמוע את הדיווח על היישום, לכן אפשר לשאול אבל אם אפשר לרשום ולהתאפק ואז לשאול.

פנינה תמנו: זה קצת בעייתי אדוני היושב ראש לשאול אחר כך על 20 סעיפים.

פנינה תמנו: למשל סעיף 15, סדנאות למעסיקים בשירות המדינה.

פנינה תמנו: יש את נושא השופטים.

פנינה תמנו: רק היום גם הגיע אלי מקרה של שופט שבאמת מערכת המשפט לא נתונה הרבה לביקורת בכל מה שקשור ליוצאי אתיופיה, ואני אומרת לך, זה אחד הנדבכים שבעצם רוב הדברים זולגים למערכת המשפט, ואני שואלת למשל אם יש הכשרות בבתי משפט.

פנינה תמנו: כל השאלות האלה צריכות לעלות תוך כדי המצגת, כי אחר כך הן לא יהיו רלבנטיות ולא ניתן לו עוד פעם לחזור על דבריו.

אברהם נגוסה: תמשיך.

אווקה קובי זנה: נדבר על הממונים, חלק מהממונים זה למעשה גם להוביל הכשרות בתוך הארגונים, בתוך משרדי הממשלה ויחידות הסמך.

אווקה קובי זנה: היום יש כבר 50 ממונים למניעת גזענות וקידום הגיוון.

אווקה קובי זנה: 18 מהם הם למניעת גזענות בלבד, על פי החלטה של הנציבות בשיתוף פעולה איתנו, ההחלטה הייתה שמשרדים שהם נותני שירות מוגבר ויש להם ממשק עם הציבור, אנחנו נמנה ממונה נפרד שיעסוק בנושא של מניעת גזענות.

אווקה קובי זנה: חשוב לציין שאנחנו לא מסתפקים, המינוי הוא חלק ראשוני למאבק בגזענות והחשיבות היא למעשה בהכשרה שיטתית ומסודרת שאנחנו מובילים אותה כדי שקודם כל הממונים ידעו ויבינו מה זה גזענות, איך היא פועלת, איך הפרקטיקות פועלות ואיך משנים אותה, שהם יבינו להוביל תהליך בתוך המשרד שלהם - - -

פנינה תמנו: יש ממונה בהנהלת בתי המשפט?

אווקה קובי זנה: יש ממונה בהנהלת בתי המשפט, לפני שבוע מונה.

אמי פלמור: אז אפשר לפנות אליה.

פנינה תמנו: בדיוק.

פנינה תמנו: זה חשוב.

אווקה קובי זנה: אני אומר שבאתר שלנו כל הממונים, הפרטים שלהם מפורסמים וגם נתייחס לנושא הזה, כדי להנגיש לציבור את הממונים ואמצעי הקשר איתם.

אווקה קובי זנה: יש משרדי ממשלה שעדיין נמצאים בתהליך מינוי, אנחנו כל הזמן במעקב להשלים את המנויים.

אווקה קובי זנה: הזכרתי בהתחלה לגבי הפניות שאנחנו מקבלים ואני כבר מעיר ואומר, כמות הפניות לא מעידה על המציאות הקיימת בחברה הישראלית או על המציאות בכלל, זה רק מעיד כמה פניות התקבלו אצלנו ביחידה וכמה אנחנו מכירים וכמה אנחנו מנהלים וכמה אנחנו מנתבים ועוקבים.

אווקה קובי זנה: בסך הכל ב-2018, בשנה שעברה הוגשו אלינו, צריך לציין, נכון שהיו"ר ציין שהיחידה הוקמה בפברואר 2017, אני התחלתי בפברואר 2017 וקבלנו כבר 70 בלי שיצאנו לפרסומים וקמפיינים.

אווקה קובי זנה: השנה יש עליה, אנחנו נמצאים כבר במעל 200 פניות ואני צופה שכשאנחנו נצא בקמפיין מסודר לציבור הפניות רק ילכו ויגדלו, צריך לזכור שאלה פניות על משרדי ממשלה ומוסדות ציבור.

אווקה קובי זנה: חשוב לומר עוד דבר, ששיתוף הפעולה שלנו עם הארגונים האזרחיים, ותיכף אראה שאנחנו מקבלים פניות מהם, אתם יכולים לראות שמבחינת הפניות, רוב הפניות מגיעות אלינו ישירות ליחידה באמצעים שאנחנו פרסמנו שיכולים להגיע אלינו, 75 פניות מארגונים חברתיים שאנחנו פועלים איתם בשיתוף פעולה.

אווקה קובי זנה: אגב, יש גם מקרים שאנחנו רואים - - -

אמי פלמור: קיבלנו הערה, חברי כנסת שמפנים.

אמי פלמור: ורובריקה נפרדת לחברת הכנסת - - -

פנינה תמנו: אנחנו מעבירים אליהם.

אווקה קובי זנה: תראו, אני באמת רואה חשיבות בכך, וזו גם באמת קריאה, שכל מי שמקבל פניה יעביר אלינו, אנחנו נוכל לטפל במענה, נבדוק אותה.

אווקה קובי זנה: אגב לפעמים כשאנחנו רואים שהפניה היא לא על גוף ממשלתי ולא על הממסד, אנחנו יוצרים שיתוף פעולה עם הארגון האזרחי שהם יוכלו גם לטפל בזה.

אווקה קובי זנה: זאת אומרת שיתוף הפעולה הזה הוא חשוב לנו ואנחנו רוצים לחזק ולהרחיב אותו.

אווקה קובי זנה: מבחינת זהות הפונים, 82 מהפניות הם מיוצאי אתיופיה, 71 אזרחים ערבים.

אווקה קובי זנה: יש גם פניות שאנחנו מקבלים מאזרחים יהודים בכל מיני סיטואציות, שהם פונים אלינו ואומרים שהם מופלים.

אווקה קובי זנה: יש חרדים שפונים אלינו, עולים מברית המועצות, כך שהיחידה באמת מטפלת בפניות של כלל החברה הישראלית ואת זה אנחנו רוצים להעביר, זה המסר שאנחנו רוצים לחזק כדי שנוכל לתת מענה יותר מסודר ושיטתי לכלל הפניות ולתת מענה ראוי.

אווקה קובי זנה: אני נותן דוגמאות לפניות שהתקבלו ביחידה.

אווקה קובי זנה: חלק מהפניות שאנחנו מקבלים אנחנו נותנים מענה כשיש פניה שמתקבלת ביחידה והיא מניעה של רישום ילד, אנחנו רואים שזה חשוב ודחוף וצריך לפעול.

אווקה קובי זנה: אתם יכולים לראות שהרבה פעמים אנחנו מדברים על חקיקה וסמכויות, הפניה שלנו במקרה זה לרשויות מקומיות, מכתב שלנו לרשויות מקומיות או בכלל למשרדי ממשלה, עושה אפקט מאוד משמעותי והרבה פעמים התוצאות - - -

אמי פלמור: אני רגע עוצרת כי אני רוצה להגיד שהיה ויכוח לאורך השנים – אמנם אנחנו בסך הכל שנתיים אבל עוצמת הוויכוחים גרמו לי להרגיש שאלה שנות כלב – ביחס לסמכויות של היחידה, והיחידה היא באמת יחידת תיאום.

אמי פלמור: אבל אנחנו התעקשנו לשים את היחידה הזאת במשרד המשפטים ואני אגיד יותר מזה, אני התעקשתי שהיחידה גם תשב בלשכה הראשית.

אמי פלמור: הוצאנו אנשים מהבניין.

אמי פלמור: רק מי שמבין קצת את יחסי הכוחות בממשלה, מבין את החשיבות, ומנהלת מחלקת חנינות שיצאה מהבניין מחייכת, אני מתנצלת אבל זה היה למטרה טובה, בין השאר.

אמי פלמור: אני רוצה להגיד, כשיוצא מכתב עם הכותרת של משרד המשפטים, של הממונה על תיאום מאבק בגזענות לראש רשות מקומית על כך שהוא לא שיבץ ילד יוצא אתיופיה בכיתה, מסיבות לא ענייניות, כי הוא רוצה להפריד את הילדים, למרות שהאח של אותו ילד כבר נמצא בבית ספר, ראש הרשות לא צריך לא חוק והוא לא צריך כתב אישום, הוא לא צריך שום דבר.

אמי פלמור: הוא רואה את המכתב הזה, אני גם אגיד בנימוס, אנחנו בדרך כלל נותנים לזה גם פומבי, כי אנחנו מבינים את האפקט של ההיבט התקשורתי וראש רשות באותו רגע, וצריך להגיד לזכותו, באותו רגע מבין שיש לו סוגיה שהוא חייב לטפל בה.

אמי פלמור: לכן חשוב לי לקחת את הדוגמה הזאת כדוגמה אחת מני רבות.

אמי פלמור: לפעמים עצם העובדה שאנחנו יודעים מי הגורם הנכון לכתוב אליו, שאנחנו כותבים את זה מתוך המקום הרשמי שממנו פועלת היחידה, שראש היחידה בסוף עולה במדרגות – כמו שאנחנו אומרים אצלנו במשרד המשפטים – יחד עם היועץ המשפטי לממשלה או עם פרקליט המדינה והוא אומר לו "דע לך, הגיע אלי דבר מהסוג הזה" והוא אומר "רגע, תעביר את זה לעוזר שלי, אנחנו כבר מטפלים" לדבר הזה יש משמעות וצריך לדעת לעשות שימוש בדבר הזה.

אמי פלמור: לכן אני חושבת שככל שנקבל יותר תמונות וככל שנראה תמונה יותר כוללת של תופעות כאלה ואחרות, כך היכולת לייצר אימפקט על תבניות של פעולות כאלה ואחרות, ראש הרשות הוא האחד שטיפל אבל ראשי רשויות אחרים שפתחו את העיתון וקראו מה קרה אצל ראש הרשות הזה, כבר חושבים פעמיים כשהם לקראת הרישום לכיתה א' מתחילים לעשות מדיניות של הפרדת ילדים.

אמי פלמור: זה דוגמה אחת, אבל יש הרבה דוגמאות כאלה ואנחנו עובדים צמוד עם אגף הדוברות של המשרד, כדי לנסות ולתת כמה שיותר תפוצה לכל אירוע מהסוג הזה, באמת כדי לייצר הרתעה וגם כדי לייצר מודעות.

אווקה קובי זנה: עוד דבר חשוב להזכיר וזה חלק מהמורכבות של העבודה שלנו, למשל פרשת יינות ברקן, כולם מכירים, לכאורה מדובר בגוף פרטי ואין לנו סמכות עליו, לכן היה חשוב שנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמי שעובדים איתנו הם טיפלו בנושא הזה ווידאו שהעובדים לא יפגעו, אבל ראינו במקרה הזה שיש בעיה של מדיניות מצד אחד, יש את משרד הכלכלה שיכול להוביל מהלך ומשרד המשפטים, אמי ציינה קודם שאפשר להוביל מהלך כדי שהתופעה לא תחזור על עצמה.

אווקה קובי זנה: אני לא אפרט הרבה אבל אנחנו נמצאים בעבודה עם הגופים הרלבנטיים כדי ליצור שינוי מציאות בנושא הזה.

אווקה קובי זנה: ונספר כשתהיה תוצאה.

אברהם נגוסה: מעבר לזה שעזרתם לכך שהעובדים לא ייפגעו, האם הלכתם גם לכיוון של ענישה?

אווקה קובי זנה: אני אומר, אני קודם כל לא מעניש.

אווקה קובי זנה: אבל אני אומר, יש חשיבה - - -

אברהם נגוסה: לא, הליך משפטי נגדם.

אווקה קובי זנה: זה נושא מורכב.

אווקה קובי זנה: כי בסופו של דבר אף אחד מהם לא פוטר, היה איזה שהוא תהליך שבאמת זכה לתהודה ציבורית והציבור הגיב בצורה ראויה להערכה וחשוב להגיד את זה.

אווקה קובי זנה: הנושא הוא מורכב, לכן היה צריך להושיב את כל הגורמים הרלבנטיים, גם משרד המשפטים וגם משרד הכלכלה, כדי שבפעם הבאה - - -

אמי פלמור: צריך להגיד דבר נוסף אם לא ראיתם את זה בכתוביות.

אמי פלמור: הפניה של היחידה הייתה ליועץ המשפטי לממשלה גם בהקשר של הרבנות הראשית.

אמי פלמור: לא רק בהקשר של חרם הצרכנים.

פנינה תמנו: בסוגיה עצמה.

אמי פלמור: בסוגיה עצמה לעומק שלה.

אמי פלמור: ואלה סוגיות מאוד מורכבות שאנחנו מבינים, זו דוגמה למשל, הציבור מה שהוא הבין ועשה ובאמת להוריד את הכובע בפני הציבור, זה חרם צרכנים על יקבי ברקן.

פנינה תמנו: נכון.

פנינה תמנו: זה חרם שהתחיל אגב ב- - -

אמי פלמור: אבל הבעיה לא מתחילה ונגמרת ביקבי ברקן.

פנינה תמנו: אבל ברור שיש את בד"צ העדה החרדית, ואני רוצה להזכיר לך אדוני היושב ראש, שכבר ידעה לעשות הממשלה מעשה כשהיה קשור בארגון "להבה" וארגונים אחרים.

פנינה תמנו: אין ספק בכלל, גם אם הם זהירים, בד"צ העדה החרדית, הארגונים של מהדרין שמבקשים התניות גזעניות לצורך מתן תעודת כשרות, אני שואלת איפה המדינה.

פנינה תמנו: אמנם אתם לא מייצגים את היועץ המשפטי לממשלה, אבל זו באמת שאלת השאלות.

פנינה תמנו: האם גוף פרטי שמבקש התניה גזענית, אולי הגיע הזמן לשים אותם מחוץ לחוק, אולי שהם יבינו שהם יקרסו כלכלית וגם לא יוכלו לפעול בשטח מדינת ישראל.

אווקה קובי זנה: תודה פנינה, אבל מעבר לבד"צ העדה החרדית, ואת מכירה טוב ממני את הנושא, יש נושא שהוא חשוב שנמצא בתוך הרבנות ויש צורך וזה גם הפניות החוזרות שלנו, גם - - -

אמי פלמור: ואני מציעה שלא נדבר עליו פה כרגע, מכיוון שאת מבינה שזה נושא שאם תהיה בו פריצת דרך היא תיעשה לא באמצעות זה שנתהדר בזה כרגע בכנסת, אבל אני כן אגיד שהיחידה מבינה שהנושא הוא נושא הרבה יותר עמוק מאשר להעביר עובדים ממקום אחד לשני, אלא דברים שיורדים לשורשם של הזהות היהודית ושל המהלכים, חשוב להגיד שהיחידה נמצאת בקשר גם עם המשרד לשירותי דת – אגב גם שם יש ממונה למניעת גזענות – ויש תהליכים שאני חייבת להגיד ואני תמיד אומרת את זה בזהירות הנדרשת, עבור האדם שסובל מתופעה כזו או אחרת, אגב, זה מאפיין גם את העולים מברית המועצות בהקשרים כאלה ואחרים, כל עולמו הוא ברגע אחד שבו הדבר הזה פוגע בו.

אמי פלמור: לכן אני אומרת, יש תהליכים שלוקחים זמן, זה לא עוזר לפרט, אבל אני כן אומרת את זה כשאני בתור ממשלה באה לדווח לכנסת על תהליך, אני רוצה להגיד שהעיסוק בדבר הזה הוא כבר לא עיסוק שלך אדם פרטי כזה או אחר, אלא יחידה ששמה את הפוקוס על הנושאים האלה ומנסה, באמצעות היועץ המשפטי לממשלה, באמצעות הגורמים המדינתיים הסדורים, להבין שזה כבר לא רק שאלה של מתח מול הסמכויות הדתיות והרבניות במדינת ישראל, יש פה גם סוגיה של גזענות, יש פה סוגיה שהממשלה מנסה להתמודד איתה, לתת לה מענים, לתת לה פתרונות ואנחנו מקווים שנצליח להגיע לתוצאות.

אמי פלמור: להגיד לך שאת כל מה שלא הצלחנו לפתור ב-70 שנה או ב-30 השנים האחרונות, אם אנחנו מדברים רק על יוצאי אתיופיה ועל מקומה של הרבנות, אני לא חושבת שאנחנו מתיימרים לעשות את הדבר הזה, אבל כן להיות יותר זהירים ביחס להשלכות שיש לפסיקות כאלה ואחרות, ויחס לאזרחים שמוכרים כיהודים ועובדים במקומות כאלה ואחרים.

מספין אלמיהו: אבל חסר פה נתון אחד, דיברתם מי הפנה, לאיזה מגזרים הם שייכים, אבל 211 הפניות האלה לאיזה משרדים הן שייכות.

מספין אלמיהו: אם זה רווחה, חינוך.

מספין אלמיהו: זרקתם את הרשות, אבל לא שמענו כדי לראות האם באמת אותם נהלים תוקנו.

מספין אלמיהו: זה חסר.

מספין אלמיהו: הנתון הזה חסר.

אמי פלמור: זה מיון שאנחנו נעשה אותו ואנחנו נעביר דיווח לוועדה.

אמי פלמור: אתה יודע להגיד באופן כללי למי רוב הפניות?

פנינה תמנו: זו הערה חשובה כי אז אנחנו - - - קהילת יוצאי אתיופיה.

אווקה קובי זנה: אנחנו נעביר פירוט מסודר, יש לנו פירוט, אבל אני אומר בגדול שקיבלנו פניות על משרד החינוך בנושא קליטת מורים, רישום תלמידים.

אווקה קובי זנה: בנושא של תעסוקה יש פניות, משטרת ישראל יש פניות, גם בנושא של אכיפה כוחנית וגם בנושא שאנחנו עובדים מול אגף החקירות, אי מיצוי חקירה כשיוצאי אתיופיה מתלוננים.

אווקה קובי זנה: זה נושא גם שאנחנו מזהים כנושא שצריך לעקוב אחריו לבדוק ולוודא שאכן החקירות מתבצעות כראוי.

אווקה קובי זנה: קודם ציינתי, אבל הנושא של ברוך פינטו עובד משרד הכלכלה שהורשע בדין משמעתי וננקטו נגדו צעדים, יש כבר שני הליכים שמתנהלים היום על ידי הסיוע המשפטי, אחד מהם אתם מכירים, חברת דן על ילדים שלא עלו לאוטובוס על רקע מוצאם, מתנהל הליך משפטי ואנחנו - - -

אמי פלמור: הם מקבלים ייצוג על ידי הסיוע.

אווקה קובי זנה: הסיוע המשפטי.

אווקה קובי זנה: ויש נושא נוסף שמתנהל כרגע בעניין של חברת - - - מסוימת, שהייתה בעיה במתן שירות ולמעשה יש גם תביעה שמתנהלת נגד החברה הזו, כך שבנושא הזה חשוב מאוד גם להעביר, כל אחד ביכולות שלו לציבור, שיש היערכות לטפל בפניות האלה.

אווקה קובי זנה: המועצה הציבורית למעשה מורכבת, אפשר לומר, מפסיפס של החברה הישראלית.

אווקה קובי זנה: יו"ר המועצה, המשנה לנשיאת בית המשפט העליון השופט רובינשטיין, אתם יכולים לראות את הרשימה המכובדת.

אווקה קובי זנה: המועצה מורכבת מעובדי מדינה בכירים, מתוך מטרה שככל שנצליח להטמיע ולהוביל שינויים נוכל לעשות זאת, וגם נציגי ציבור שהם מכירים את השטח, יודעים לשקף לנו את האווירה הציבורית.

אווקה קובי זנה: אנחנו מתכנסים אחת לרבעון.

אווקה קובי זנה: למעשה המועצה פנתה כבר עם תחילת עבודתה לשרי הממשלה להנחות את הגורמים הרלבנטיים להימנע מאפליה וסוג של גזענות, היא פנתה גם לרבנות להתכנס כדי לנסות ולהוביל לביטול החלטות כאלה ואחרות, לאחרונה פנינו לוועדת הבחירות המרכזית בעקבות פרסומים מאוד בעייתיים במהלך הבחירות המקומיות, כך שהמועצה היא גורם חשוב בפעילות היחידה.

אווקה קובי זנה: זה פרק שעוסק ביוצאי אתיופיה, החלק של ה- - - החיובית, הנושא המרכזי שאנחנו מפעילים היום זה את מאגר "טופליסט", מאגר של דוברים ומומחים יוצאי אתיופיה שמטרתו לייצר שינוי במרחב הציבורי שהציבור יצרוך את יוצאי אתיופיה כדוברים מקצועיים, אנשי מקצוע, כמומחים ולא בנושאים מגזריים.

אווקה קובי זנה: יש במאגר 49 מומחים.

אווקה קובי זנה: אתם יכולים לראות דוגמאות לנושאים שיכול להיות ששמתם לב וראיתם איזה אייטם שהוא מאוד חיובי וכללי בתחום המומחיות, אנחנו רוצים שבסופו של דבר התקשורת תהיה שותפה לשינוי לפחות בעמדות ובתפיסות של הצופה בבית.

אווקה קובי זנה: אמי דיברה על היוזמה לחנינה.

אמי פלמור: זאת השקופית שאנחנו עומדים להפיץ גם בוואטסאפ וגם ב- - - אנחנו מתחילים להפיץ את זה בכל מיני דרכים, גם בוואטס אפ, גם בטוויטר, גם בפייסבוק.

אמי פלמור: אנחנו יודעים שהוואטסאפ היום הוא אחד הערוצים המהירים ביותר בקהילה.

אווקה קובי זנה: אני סיימתי.

אווקה קובי זנה: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני יודע שגם נציגת בית הנשיא רוצה להתייחס.

אברהם נגוסה: לאחר מכן חברת הכנסת פנינה.

אודית קורילנדי סירקיס: אני רק אגיד בקצרה שאנחנו, אמי פלמור הגישה את דו"ח פלמור לנשיא, הנשיא עוקב אחרי הדו"ח הזה מאז שהוא פורסם, הוא מאוד בירך על הדו"ח הזה, על החשיבות שלו, על הייחוד שלו.

אודית קורילנדי סירקיס: כמו שאמי אמרה, הדו"ח הזה הוא דו"ח לא פשוט, דו"ח שמסתכל פנימה ואומר "חטאנו, פשענו", זה לא קל להגיד ואין הרבה דו"חות שעושים את זה, ואני בעניין הזה גם ברמה האישית מודה ומעריכה מאוד, אני חושבת שגם האופן שבו משרד המשפטים מתייחס ליחידה ולדו"ח הזה ככלי לטיפול בגזענות בחברה הישראלית, מעבר ליוצאי אתיופיה, זאת אומרת יוצאי אתיופיה פה מברכים אותנו בזה שבזכות המחאה שלהם הם עוזרים לנו להתמודד עם התופעה הקשה הזאת של גזענות שלא מופנית רק כלפיהם אלא כלפי אוכלוסיות אחרות ובעיני זה מבורך וחשוב נורא, ואני שמחה לראות בסקירה שהפאי הזה כולל גם פניה משמעותית של אזרחים מאוכלוסיות אחרות שמוצאים בכם כתובת, וזו בעיני ההוכחה לזה שאתם כתובת גם לאוכלוסיות אחרות, וזה בעיני מאוד מאוד מבורך.

אודית קורילנדי סירקיס: בהקשר הספציפי של החנינות אנחנו באמת הרמנו את הכפפה הזאת מתוך רצון להשלים ולהרחיב את המהלכים של הדו"ח ולהזמין ולקרוא ליוצאי אתיופיה שבאמת נפגעו כתוצאה מתהליכים של חיכוך יתר עם המשטרה, כפי שפורט בדו"ח – ולא אחזור על מה שאמי אמרה – ואנחנו מזמינים את כולכם, כל מי שנמצא פה, כי הדבר החשוב ביותר זה להגיע לאנשים, שיוכלו לפנות אלינו.

אודית קורילנדי סירקיס: כשאנשים יפנו אלינו, אני מבטיחה ואומרת, אנחנו נותנים לזה עדיפות עליונה - - -

אברהם נגוסה: אני אגיד לך שחלק מהאנשים נמצאים פה, אבל אמרתי להם שלא ידברו.

אברהם נגוסה: אז אולי בסוף יפנו אליכם.

אודית קורילנדי סירקיס: בסדר גמור, אני אומרת, באמת כשתגיע אלינו בקשה - - -

קריאה: יש כבר פניות אליכם?

אודית קורילנדי סירקיס: יש פניות אבל הן מעטות, לכן האתגר שלנו שיגיעו אלינו הפניות.

אודית קורילנדי סירקיס: כשהן יגיעו אלינו נטפל בהן בדחיפות, ניתן להן עדיפות עליונה ואנחנו מתייחסים לפרויקט הזה כפרויקט מאוד חשוב, גם עם ערך סמלי אבל גם עם ערך קונקרטי עבור כל אחד ואחד מהפונים.

שלומית אבינח: יש מענה אנושי שם?

אודית קורילנדי סירקיס: יש מענה טלפוני אנושי אצלנו בבית הנשיא כל יום מ-9:00 עד 11:00, לקבל כל אינפורמציה בכל דרך.

פנינה תמנו: גם אני וחבר הכנסת נגוסה רתומים ואנחנו נעלה - - -

אברהם נגוסה: אני כבר אתמול חיפשתי.

פנינה תמנו: את זה?

אברהם נגוסה: לא את זה, מה ששלחתם לי בלינק.

אודית קורילנדי סירקיס: אנחנו שלחנו לחברי הכנסת, אנחנו שולחים למי שאנחנו יכולים גם באופן לא שיטתי ומסודר, אבל אנחנו נשמח לסיוע של כל מי שמעורב בזה כדי להגיע ולעודד את האנשים לפנות אלינו.

אודית קורילנדי סירקיס: תודה רבה.

אורית צגאי: רק אשיב ברשות

אורית צגאי: כם בהקשר הזה, שגם לשכת עורכי הדין התחייבה לנושא הזה ואנחנו מעמידים עורכי דין שעוזרים בבקשות והכל על מנת שזה באמת - - -

אברהם נגוסה: תודה.

אודית קורילנדי סירקיס: מנהלת מחלקת חנינות רוצה להשלים.

נוחי פוליטיס: אני מנהלת מחלקת חנינות.

נוחי פוליטיס: אני לא אחזור על דברים שנאמרו אבל אומר שיש לנו באתר מחלקת חנינות במשרד המשפטים טופס מקוון שמאפשר לכל אחד להגיש בעצמו בקשת חנינה בצורה פשוטה וקלה.

נוחי פוליטיס: הטופס מכוון אותו לטפסים שצריך להגיש, אפשר להעלות טפסים, אפשר לכתוב נימוקים.

נוחי פוליטיס: לכן הפעולה עצמה מאוד פשוטה, רק להכנס לאתר, למצוא את הלינק של הגשת בקשת חנינה ולהגיש.

נוחי פוליטיס: אני אומר גם שיצרנו בינתיים כמה ממשקים כדי להגיע לכמה שיותר צעירים יוצאי העדה, יש לנו כבר שיתוף פעולה עם קצינת המבחן הראשית לנוער במשרד הרווחה, אנחנו ניצור ממשק יחד עם צה"ל, יחידת - - -

אברהם נגוסה: נגיע לכולם.

אברהם נגוסה: רק לדבר בתמצית.

נוחי פוליטיס: בתקופה האחרונה הוקם פורום במשרד המשפטים שעוסק בשיקום וטיפול משפטי בבני נוער, אז גם כל חברי הפורום קיבלו את הלינק וכל אחד יפנה את הקטינים, הן מצד הפרקליטות או הסנגוריה הציבורית או הסיוע המשפטי, כל מי שעשוי.

נוחי פוליטיס: אבל אנחנו באמת מקווים שהציבור עצמו יפנה וכמו שאמרה היועצת המשפטית של הנשיא, אפשר לפנות בכל דרך, לשאול שאלות בטלפון, יש תיבת דואר, יש אפשרות להגיש בקשות בפקס ואנחנו נבחן כל בקשה במהירות.

שלומית אבינח: כמה זמן משך מענה צפוי?

נוחי פוליטיס: מספר חודשים, אולי פחות.

נוחי פוליטיס: תלוי באופי הבקשה.

שלומית אבינח: שלא יתקשרו אחרי שבוע, כלומר יש צפי של - - -

אודית קורילנדי סירקיס: אנשים בסופו של דבר כשהם מגישים את הבקשה הם מקבלים אחר כך מענה, מכתב מסודר של מה קורה עם הבקשה, והם יכולים להתקשר אחר כך ולברר סטטוס.

שלומית אבינח: כן אבל לדעתי, שוב, מה שאני חושבת שצריך טווח זמן שהם יודעים שזה בטיפול.

שלומית אבינח: תגדירו חודשיים, שלושה, שהם יודעים שטווח הזמן הזה, וכמובן שאם זה קודם אז זה טוב, אבל שיהיה להם סוג של זמן מוערך למענה.

שלומית אבינח: אני חושבת שזה משהו מאוד עקרוני, כלומר שלא יצפו אחרי שבועיים ולא יצפו אחרי חצי שנה.

שלומית אבינח: תגדירו אתם כאנשי מקצוע כמה זמן ייקח לכם לבדוק את הבקשות.

אברהם נגוסה: טוב.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת פנינה.

פנינה תמנו: ראשית אני רוצה לברך על הדיון הזה ביום שאנחנו מציינים את יום זכויות האדם הבינלאומי.

פנינה תמנו: תמיד יש סוג של תחושה שבמדינת ישראל אנחנו נמצאים בדיבייט מתמשך ובדיבייט המתמשך הזה סביב ערביי ישראל, פלשתינים וכל הסוגיה המאוד מאוד טעונה, נדמה שמצד אחד הצד השמאלי של הפוליטיקה ניכסו לעצמם את זכויות האדם, הצד הימני איפה שהוא נטש, אולי לא נאבק מספיק על הדבר הזה, בזמן שכולנו צריכים להבין שעבודה על הגנת זכויות אדם ואזרח זו עבודה שאין בה ימין ואין בה שמאל, וצריך לשים את זה בפרונט של החברה הישראלית.

פנינה תמנו: הרבה פעמים אני נשאלת "איך את יכולה מצד אחד להיאבק על גזענות ואפליה ומצד שני להיות עם עמדות של מרכז-ימין" ואני באמת חוזרת על זה ואומרת גם בבית הזה, ששיתופי פעולה על מאבק בגזענות ואפליה, הוא שיתוף פעולה חוצה מפלגות.

פנינה תמנו: זה דבר ראשון שהיה חשוב לי להבהיר.

פנינה תמנו: הדבר הנוסף, דווקא כמישהי שנאבקה באמת על כך שתעבור החלטת ממשלה שאומרת שצריך לדון על גזענות כי הניסיון לטפל בחינוך, רווחה וכל התחומים, ולהביא תכניות שהן ראויות וחשובות זה מצוין, אבל בסוף מדינת ישראל אני חושבת שעשתה פה מעשה שהוא חשוב בשלוש השנים האחרונות, וזה דו"ח הגזענות, ואנחנו באמת כולנו במבחן.

פנינה תמנו: גם אתם כמשרד משפטים, אבל גם אנחנו כחברי כנסת, כדי לפקח שבאמת הדברים האלה מתבצעים.

פנינה תמנו: אני אבל חייבת לומר שיש תחומים שאני ממש לא מעודדת.

פנינה תמנו: למשל, בוודאי שבירכתי את שרת המשפטים שקד ואת הנשיא היקר שלנו על ההודעה המשותפת ועל הרצון לעשות, באמת בלי למצמץ, מה שנקרא, מבלי לחשוב שתהיה ביקורת לכאן ולכן ואמרו "אנחנו מודים, היו טעויות, אנחנו מוכנים לסגור".

פנינה תמנו: אבל מה עם המשטרה?

פנינה תמנו: אני מקבלת לא מעט פניות ואני פה רוצה לומר לכם, רבים מהצעירים יש להם רישום פלילי שנסגר בטרם היה משפט.

פנינה תמנו: אתם לא יכולים לעמוד מהצד ולהפוך את זה סוג של, מצד אחד יש את שי יאסו, באמת, השוטר שנמצא איתנו ועושה עבודת קודש ופונים אליו ומנסים, אבל כמה באמת הוא יכול לטפל?

פנינה תמנו: אתם צריכים לצאת עם אותה הצהרה, וגם אם אתם לא רוצים לעשות את זה בריש גלי כי אתם לא רוצים לקחת אחריות על כך שיש אלימות משטרתית, לצערי, כי ראינו מה קרה עם הילד באשדוד, עד היום לא קיבלנו שום גינוי לא מהשר ולא מהמשטרה, אבל בכל זאת, גם אם אתם לא רוצים להודות שהיה שיטור יתר ושנפתחו יותר מדי תיקים, הדבר הראשון שאתם צריכים זה לשנות את המציאות של אותם צעירים שכרגע תקועים מבחינת עבודה, רבים לא יכולים להתגייס, ואתם גזרתם עליהם את החיים שלהם שהם ילכו באמת להיות בעבודות כפיים עם עתיד שהוא לא מאפשר ובטח לא נותן להם שוויון הזדמנויות.

פנינה תמנו: אז את הקריאה הזאת אני מבקשת, ידידי, שאתם תרשמו ותציעו איזו הצעה כדי שנוכל גם להפנות אליכם אבל גם שתצאו בקריאה לציבור.

קריאה: זה כבר נעשה אבל אני אתייחס.

פנינה תמנו: הדבר הנוסף, בשבוע שעבר התפרסם מקרה עם חייל דרוזי שעבר התעללות.

פנינה תמנו: נכמר הלב.

פנינה תמנו: אבל לא חדש, אני חייבת לומר.

פנינה תמנו: היה את הבחור יוצא אתיופיה שדרך הצבא שירת בשב"ס ואזקו לו את הידיים והתעללו בו במשך תקופה, היו חיילות שערקו כי אמרו להן "את מתאימה למדבר" ויש כל פעם מקרים של חיילים יוצאי אתיופיה ופעם אחר פעם, תוך כדי "הדרך החדשה" אמרנו שחייב לייצר שיח עם הצבא על פתרונות ראויים על איך מטפלים בצבא בגזענות, כי דווקא הצבא, שזה ילדים בני 19 שמגיעים לשם, זה ראי של החברה הישראלית, אבל רבים מהם לא פגשו מעולם יוצאי אתיופיה, רבים מהם בכלל באים ויש להם, הסימפטום של הגזענות מתפרץ מול חיילים יוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: אתם חייבים לקחת את זה בשיא הרצינות כי בזמנו היה דו"ח של חיל חינוך שלא נעשה איתו כלום, שמו אותו בצד, על גזענות ואפליה.

פנינה תמנו: אני חושבת שאנחנו צריכים לבקש ולדרוש מהצבא לבוא עם תכנית סדורה איך מטפלים בגזענות.

פנינה תמנו: דבר נוסף שהוא בלבי ובנשמתי ואולי אי אפשר להגיד שזה, זה מה שנקרא אפליה ממסדית, אבל אתה לא יודע להגיד זו אפליה כי אמרו אותה.

פנינה תמנו: היא לא אפליה על השולחן, היא לא גזענות.

פנינה תמנו: אבל הוצאת היתר של ילדים יוצאי אתיופיה מהבתים, ורק הבוקר קיבלתי טלפון מאמא שהוציאו לה את הילדה למרות שהיא לא רצתה שהיא תלך לפנימיה.

פנינה תמנו: אז אוקיי, הבנו, אנחנו האתיופים הפכנו להיות מי שמאיישים להם מיטות בכל מיני פנימיות של הרווחה ושל משרד החינוך, 40%, 30% יוצאי אתיופיה, כדי שהעסק הזה לא יקרוס, אבל אנחנו לא נמשיך לספוג את זה.

פנינה תמנו: ובסופו של דבר האמא הזאת, לא רק שהוציאו את הילדה הזאת בכוח, גם נתנו לה כדורים פסיכיאטרים דרך בית משפט, בלי לתרגם לה, בלי להסביר לה, ובעיני זו גזענות.

פנינה תמנו: בדיוק כמו ששופט יגיד להורה "תספור עד עשר" כדי לראות אם הוא יכול להיות משמורן.

פנינה תמנו: אומר להורה "תספור עד עשר" כדי לבדוק אם הוא יכול להיות משמורן.

פנינה תמנו: ואז פונים לנציב תלונות שופטים, ומה אומר הנציב?

פנינה תמנו: שזה לגיטימי.

פנינה תמנו: לא לגיטימי.

פנינה תמנו: גם להורים עולים חדשים.

פנינה תמנו: גם לאוכלוסיות מוחלשות יש זכויות אדם ויש זכויות אזרח.

פנינה תמנו: ומדינת ישראל לא עושה מספיק בזה.

פנינה תמנו: דבר אחרון, החוק הזה שאגב, אתה הצלחת להוביל לביטול האגרה, אני מרגישה שזה כסת"ח של משרד המשפטים.

פנינה תמנו: אתמול בבוקר הפילו לי עוד פעם את הצעת החוק שעולה פעם אחר פעם, אתה וקארין אלהרר העליתם בכנסת הזאת, אני העליתי אותה בכנסת הקודמת.

אברהם נגוסה: בגלל זה עבר.

פנינה תמנו: לא, זה לא עבר.

פנינה תמנו: הם ביטלו את האגרה.

פנינה תמנו: אבל תחשבו, בהטרדה מינית הקפיצו את הפיצוי מ-50,000 שקל ללא הוכחת נזק, ל-100,000 שקל כי הבינו שהטרדה זה דבר שצריך להיאבק בו.

פנינה תמנו: אבל לא יכול להיות שבבתי המשפט מה שפוסקים נגד אפליה וגזענות זה 20,000 שקלים בממוצע שאנחנו עשינו בלשכה.

פנינה תמנו: הם זורקים לנו מה שנקרא, את הגרושים האלה?

פנינה תמנו: זה לא מרתיע.

פנינה תמנו: אנחנו לא צריכים את הכסף שלהם.

פנינה תמנו: אנחנו רוצים הרתעה במדינת ישראל, ששופט יסתכל בעיניים ויבין ש-70,000 זה מרתיע בעל עסק.

פנינה תמנו: 20,000 שקל זה שיטת מצליח וזה לא מזיז לאף אחד.

פנינה תמנו: אז אם אנחנו נאבקים, אני חושבת שאתם גם, כי אני יודעת שאתם רתומים לעניין של אפליה וגזענות, אתם צריכים להגיד להם.

פנינה תמנו: אגב, השרה שקד הסכימה.

פנינה תמנו: מי שמתנגד זה החרדים.

פנינה תמנו: ואני אומרת שאתם צריכים להגיד לשרה להיאבק בחרדים.

פנינה תמנו: זה לא בסדר.

פנינה תמנו: אף חרדי שחושש שחלילה לא נתבע את בית הספר שלו כי הוא מפלה מזרחיות, לא צריך לבוא על הגב שלנו.

פנינה תמנו: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נשמע עכשיו את נציג המשטרה.

אברהם נגוסה: עו"ד ניצב משנה מאיר דב ברקוביץ.

מאיר דב ברקוביץ: שי יתייחס לעשיה היותר רחבה, אני רוצה להתייחס לשתי סוגיות שעלו פה והן מאוד חשובות, גם חברת הכנסת - - -

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך, תתייחס באמת, למרות כל הזה, המשטרה לא השתנתה.

אברהם נגוסה: המשטרה עדיין מעלימה, מרביצה, כי אנחנו ראינו באשדוד וחדרה, בחדרה אדם היה במהלך חקירה ופשוט מקבל מכות.

אברהם נגוסה: תתייחס גם לדברים האלה, מתי המשטרה תשתפר.

מאיר דב ברקוביץ: אני אתייחס גם לדברים האלה קודם כל, את העלית גבירתי את העניין של הרישומים.

מאיר דב ברקוביץ: אז אני רוצה לעדכן, זה אמנם פורסם אבל זה מסוג הדברים שאחרי שמפרסמים אותם זה נשכח ולא נמצא על השולחן באופן קבוע.

מאיר דב ברקוביץ: אבל למעשה את המהלך המבורך שמוביל הנשיא ביחד עם שרת המשפטים ביחס לרישומים פליליים, אנשים שנשפטו, שהוא על בסיס קריטריונים מסוימים שאחרים יכולים להציג אותם, ייבחנו פניות של אנשים שיפנו ואז הנשיא ידון במחיקת הרישום.

מאיר דב ברקוביץ: אנחנו במהלך השנה הזאת בהחלטה שהייתה בהתאמה או בהלימה עם ההחלטה הכללית יותר של הנשיא לגבי שנת ה-70 נעשה מהלך בתוך המשטרה של בדיקת כל האנשים באופן יזום, לא בפניות של האנשים.

מאיר דב ברקוביץ: שוב, זה לא שווה כי מי שנשפט זה כמובן דורש תהליך בדיקה אחר.

מאיר דב ברקוביץ: כל האנשים, לא קשור דווקא אם הם יוצאי אתיופיה או לא, שהיו להם עד שני תיקים, דהיינו תיק אחד או שני תיקים, שוב, לפי קריטריונים שנקבעו, כל מי שעמד בקריטריון הזה בוטלו לו הרישומים באופן יזום בלי פניה שלו בכלל.

מאיר דב ברקוביץ: במהלך הזה בוטלו 339,000 רישומים ל-300,000 אנשים, מתוכם 34,000 קטינים.

אמי פלמור: איך עם כל הדוברות של המשטרה, אפילו אנשים שקרובים לנושא הזה לא יודעים על זה.

אמי פלמור: איך אתם לא מפרסמים?

אמי פלמור: זה דבר דרמטי.

אברהם נגוסה: האם אותם 300,000 יודעים?

אברהם נגוסה: נשלח להם מכתב שהתיק שלהם נסגר?

מאיר דב ברקוביץ: תראו, אני לא דובר המשטרה.

מאיר דב ברקוביץ: דיון על מה דוברר ואיך דוברר, אגב – זה דוברר.

אמי פלמור: לא, אבל יש חשיבות שאדם ידע על הדבר הזה.

פנינה תמנו: הם לא יודעים.

פנינה תמנו: אני אומרת לך.

פנינה תמנו: אנחנו לא מחפשים סתם להגיד.

אברהם נגוסה: אני מבקש בואו ניתן לו להסביר מה שהוא יכול להסביר.

אברהם נגוסה: אל תלכו מעליו.

מאיר דב ברקוביץ: קודם כל המהלך הזה אני חושב שהוא מאוד חשוב- - -

שלומית אבינח: אפשר לקבל את הנתונים?

מאיר דב ברקוביץ: בוטלו 339,000 רישומים ל-300,000 אנשים, מתוכם 34,000 קטינים.

מאיר דב ברקוביץ: זה אומר שלגבי חלק מהקטינים שהם גם יוצאי אתיופיה, כי אנחנו כאמור עשינו את זה בצורה גורפת דרך המחשב, בלי פניה יזומה של האנשים - - -

שלומית אבינח: והאנשים יודעים שזה בוטל?

פנינה תמנו: כמה יוצאי אתיופיה מתוכם?

מאיר דב ברקוביץ: אמרתי, 34,000 קטינים.

פנינה תמנו: יש ביניהם יוצאי אתיופיה?

מאיר דב ברקוביץ: לא, אז תקשיבו.

אמי פלמור: לא, אנחנו כל כך בהלם שאף אחד - - -

אברהם נגוסה: סליחה, זה לא כך, אי אפשר לנהל את הדיון בצורה כזאת.

אברהם נגוסה: כל אחד מדבר ואז אי אפשר לשמוע.

אברהם נגוסה: מי שיש לו שאלה, אני מבקש שירשום.

אברהם נגוסה: בבקשה תמשיך.

אברהם נגוסה: אל תפריעו לו.

אברהם נגוסה: תרשמו ואחר כך תשאלו.

מאיר דב ברקוביץ: זה הנתון.

מאיר דב ברקוביץ: הביטול הוא לגבי המון אנשים, לא נעשה פילוח מי מתוכם מגזר כזה או מגזר אחר כי מה שעניין זה הקריטריון.

מאיר דב ברקוביץ: אני מניח שאם יבדקו בתוכם יהיו הרבה אנשים שהיה להם רישום והיום הוא לא קיים.

מאיר דב ברקוביץ: לכן, כשאומרים שאנחנו נעשה את אותו מהלך שמוביל הנשיא, אני מתאר לעצמי שעל פי אותם קריטריונים, אלה שעומדים בקריטריונים זה בוטל להם כבר במהלך השנה מהסיבה הפשוטה שאנחנו הלכנו על משהו רחב מאוד של עבירות עוון ופשע.

פנינה תמנו: אתם בורחים מיוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: זה שאתה עושה לכלל האוכלוסייה זו בריחה מלבוא ולומר "אני עושה תיקון כלפי יוצאי אתיופיה".

פנינה תמנו: אנחנו רוצים משהו ממוקד.

מאיר דב ברקוביץ: זה שני דברים שונים.

אברהם נגוסה: פנינה, זה שונה.

אברהם נגוסה: הוא עכשיו מציג לנו באופן כללי, מתוכם יש גם יוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: הוא אומר שאין פה יוצאי אתיופיה, זה מה שאני מבינה.

מאיר דב ברקוביץ: לא אמרתי דבר כזה.

פנינה תמנו: אז לא הבנתי אותך.

פנינה תמנו: תבהיר.

מאיר דב ברקוביץ: לא אמרתי דבר כזה.

מאיר דב ברקוביץ: אמרתי שאם את שואלת אותי עכשיו כמה מה-34,000 קטינים האלה למשל הם יוצאי אתיופיה, אני לא יודע להגיד לך מהסיבה הפשוטה שזה לא נעשה לפי השאלה אם הוא יוצא אתיופיה או לא.

מאיר דב ברקוביץ: ברור שכל מי שהיה יוצא אתיופיה ועמד בקריטריונים, זה בוטל לו.

מאיר דב ברקוביץ: המהלך של הנשיא יוצר שני פערים שבשניהם אנחנו יכולים לעשות עוד משהו, ואנחנו בנפש חפצה.

מאיר דב ברקוביץ: אני אומר את זה פה, זה אמור עוד להבחן בצורה מסודרת כי אנחנו עוד לא קיבלנו פניה מסודרת מבית הנשיא או ממשרד המשפטים שאומרת מה הקריטריונים.

מאיר דב ברקוביץ: אז אנחנו יכולים לסייע בשני דברים: אחד – לנסות לאתר את התיקים שהם עונים לקריטריון שהנשיא יקבע, כדי שגם מישהו שאולי לא פנה אפשר לפנות אליו, הנשיא יפנה אליו או משרד המשפטים, באופן יזום, להגיד לו "תפנה".

מאיר דב ברקוביץ: כי היום הרי זה בנוי על כך שמי שיודע יפנה, מי שקרא את הפרסום.

מאיר דב ברקוביץ: אבל אולי מישהו לא יודע והוא ייתקע בזה בהמשך, זה יחסוך את - - -

פנינה תמנו: אבל הנה, אנחנו שואלים מה אתה עושה בשביל הרישום הפלילי, אל הנשיא אנחנו יודעים לפנות.

פנינה תמנו: עכשיו נגיד מה עם אלה שיש להם רישום פלילי ולא הגיע למשפט, זה אצלכם במגרש.

מאיר דב ברקוביץ: דיברתי לפני שניה על זה, אני לא מבין - - -

פנינה תמנו: לא, אתה אומר קריטריונים כדי לעזור - - -

מאיר דב ברקוביץ: כל ה-300,000 שדיברתי עליהם - - -

אמי פלמור: יש ביניהם כאלה שאת מדברת עליהם.

מאיר דב ברקוביץ: יש שני סוגי רישומים.

מאיר דב ברקוביץ: יש מה שהחוק קורא רישום פלילי, שזה רק סמכות הנשיא.

מאיר דב ברקוביץ: יש תיקים סגורים שזה לפי החוק נקרא רישום משטרתי.

מאיר דב ברקוביץ: אנשים קוראים להכל רישום פלילי, אבל זה נקרא רישום משטרתי, זה בסמכות שלנו.

מאיר דב ברקוביץ: אנחנו השתמשנו בסמכות שלנו באופן שלא נעשה, לא זכור לי שהוא נעשה, הוא נעשה פעם אחת בשני נושאים שאני זוכר ובהם זה היה תלוי בפניות יזומות.

מאיר דב ברקוביץ: משהו כזה שהוא יזום על ידינו לא נעשה עד כמה שאני יודע, המון שנים.

מאיר דב ברקוביץ: גם למהלך שהוא לא בסמכות שלנו, אלא בסמכות הנשיא, יש לנו אפשרות א.

מאיר דב ברקוביץ: לסייע בהיבט הזה, ודבר שני שהוא כן בסמכות שלנו, כאשר הנשיא ימחק רישומים פליליים לאנשים, זה ייצור קבוצה שלמעשה היא לא עמדה בקריטריון שלנו על התיקים הסגורים כי יש להם גם רישום פלילי ואז אנחנו לא מבטלים.

מאיר דב ברקוביץ: אין לנו שום בעיה בתיאום עם משרד המשפטים, לקבל את הרשימה של אלה שבסופו של דבר – והם רק יוצאי אתיופיה כי זה חל אצלם, מבחינתם – את הרשימה שבסופו של דבר מחקו להם כדי שאנחנו נפעיל את אותו עקרון לראות אם עכשיו הם הפכו לכאלה שיכלו לעמוד בקריטריונים, אז אנחנו נעשה את אותה פעולה.

מאיר דב ברקוביץ: זה אנחנו צריכים לעשות בצורה ממוקדת.

מאיר דב ברקוביץ: אני חושב שמבחינת ביטול רישומים, אנחנו נמצאים במענה שהוא טוב, אני חושב שהוא רחב הרבה יותר ממה שאנשים פה חשוב.

אמי פלמור: אתה יכול להגיד מה היו הקריטריונים למחיקת מידע משטרתי?

מאיר דב ברקוביץ: הקריטריון היה , כמו שיש תנאי סף בחוק, אנשים שעברו חמש שנים בעבירות עוון ושבע שנים בעבירות פשע שזה תנאי סף שכתוב בחוק, לא הגבלנו את זה בכוונה לסוגי עבירות, למעט, הוצאנו עבירות מאוד חמורות, זאת אומרת אלימות מאוד חמורה, עבירות מין, עבירות בטחון.

מאיר דב ברקוביץ: על זה זה לא חל, אבל לא הגבלנו את זה למשל, כמו שהביטול האוטומטי בחוק חל רק על עבירות עוון.

מאיר דב ברקוביץ: פה לא הגבלנו את זה לעוון, החלנו את זה גם על פשע והתנאי הוא שאין לו במקביל משהו שהוא פתוח או רישום שהוא בסמכות הנשיא שאנחנו לא מבטלים רישום אחר.

אמי פלמור: רק רישום משטרתי סגור.

מאיר דב ברקוביץ: נכון.

מאיר דב ברקוביץ: זה לגבי ההקשר של הרישומים.

אברהם נגוסה: האם כל ה-300,000 יודעים, האם הודעתם להם שהתיק נסגר?

מאיר דב ברקוביץ: לא יצאו מכתבי הודעה אישיים ל-300,000 אנשים.

מאיר דב ברקוביץ: מה שכן עשו, הייתה דוברות בזמן שזה בוצע, זה היה במהלך אפריל-מאי השנה, יצאה דוברות שאמרה לציבור מה הדבר שנעשה, מי שהכיר את הרישומים שלו לפני כן יראה שהרישום שלו בוטל.

מאיר דב ברקוביץ: לפחות זה לא יפריע לו כשהוא יבוא למקום עבודה.

פנינה תמנו: אבל היה מספר שהציגו של יוצאי אתיופיה שהמשטרה מחקה, אז מאיפה זה נובע?

פנינה תמנו: אם אתה אומר שאתה לא יודע לעשות פילוח, אני זוכרת שהייתה – ושי תקן אותי אם אני טועה כי אני זוכרת שאתם יחד עם אותה ועדת היגוי פרסמתם ש-X תיקים נבדקו.

פנינה תמנו: אז אתם יודעים גם כמה מחקתם ליוצאי אתיופיה.

מאיר דב ברקוביץ: ברור.

פנינה תמנו: וזו נראית לי תשובה שהיא סבירה לבקש מכם.

מאיר דב ברקוביץ: אז אני אגיד לך, מה שדובר, הוועדה ישבה ועשתה בדיקה מקיפה של תיקים.

מאיר דב ברקוביץ: אנחנו עשינו במקביל, קודמיי עשו במקביל בדיקה של התיקים האלה, ואז בסדר גודל של עשרות בדקו תיק-תיק ואמרו "אנחנו נבדוק האם מוצדק לעשות או לא".

מאיר דב ברקוביץ: פה הייתה החלטה גורפת שאמרה "אנחנו מחילים כלל מסוים על כולם" ולכן נהנו ממנו הרבה מאוד אנשים שלא היו צריכים לעבור את המסלול של הפניה היזומה ולא נכנסנו לבחינה האישית שלהם ומהבחינה הזאת זה פתרון רחב הרבה יותר ונותן מענה.

מאיר דב ברקוביץ: ככל הנראה יש עכשיו טיפול בפניות, בגלל שזה פורסם בזמנו, למה אנחנו יודעים שכן היה לזה פרסום?

מאיר דב ברקוביץ: כי זה העלה את הפניות של כל מיני אנשים למוקד 110 שרצו לדעת האם זה חל עליהם, לא חל עליהם, האם ביטלו להם או לא ביטלו להם ואנחנו לא מוצאים כאלה שהמחשב פספס אותם.

פנינה תמנו: אני אומרת לך שיהיו הרבה יוצאי אתיופיה שלא יבדקו את זה ובגלל זה לא ילכו לכל מיני עבודות ש- - -

מאיר דב ברקוביץ: אבל הם לא צריכים, זה בוטל.

מאיר דב ברקוביץ: הם לא צריכים לבדוק.

מאיר דב ברקוביץ: זה בוטל.

מאיר דב ברקוביץ: הם לא יודעים אבל מקום העבודה לא יכול לקבל מידע שבוטל.

פנינה תמנו: מאיר, אבל הם לא יודעים שמקום העבודה יבקש מאותו יוצא אתיופיה רישום כלשהוא, הוא יפחד לבוא בכלל לבקש והוא לא ילך לעבודה.

פנינה תמנו: ההצעה שלי כן לעדכן.

אברהם נגוסה: רגע, עוד שאלה אני רוצה לשאול אותך.

אברהם נגוסה: אמרת שאתם לא מודיעים את זה בכתב לכולם, אבל אם מחקתם האם אוטומטית במחשב זה מעודכן?

מאיר דב ברקוביץ: כן.

מאיר דב ברקוביץ: תקשיבו, ביטול רישום תיק סגור הוא ביטול שהמופע שלו הוא הרבה יותר אפילו ממחיקה שמוחק הנשיא, כי מחיקה שמוחק הנשיא, יש גורמים מאוד מצומצמים שעדיין רואים רישום מחוק.

מאיר דב ברקוביץ: בביטול, אין אף גורם שיכול לראות את זה מחוץ למשטרה.

אמי פלמור: אני חושבת שהפתרון המעשי הוא צריך להבין את זה, שכל אדם, פנינה, - - - להביא את המידע הזה, כל אדם זכאי ללכת לתחנת משטרה ולבקש תמורת אגרה של 30 שקל - - -

מאיר דב ברקוביץ: לא, אין אגרה כבר.

אמי פלמור: אין אגרה.

אמי פלמור: עוד יותר טוב.

אמי פלמור: לבקש עותק של תדפיס הרישום הפלילי שלו, ואז הוא יכול לראות במו עיניו מה הסטטוס.

אמי פלמור: אז קודם כל אני מציעה, גם יו"ר הוועדה, גם חברת הכנסת פנינה תמנו, תוציאו קריאה לציבור שזה מעניין אותו, להוציא תדפיסים.

אמי פלמור: אנשים שידעו שכל מה שיש להם זה רישום משטרתי, להוציא תדפיס כזה ולוודא שאכן הרישום נמחק.

אמי פלמור: ובמידה ולא, יכול להיות שהם לא עומדים בקריטריונים אבל בכל אופן זה יעלה את המודעות לזה שבעצם הנושא טופל על ידי משטרת ישראל.

אמי פלמור: אני חושבת שאפשר לומר מילה טובה למשטרה בהקשר הזה, חבל שאתם עושים מעשה טוב והציבור לא יודע.

אמי פלמור: חבל.

אמי פלמור: אני מתנצלת אדוני, אני צריכה ללכת.

אמי פלמור: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נסתפק מזה בכל הקשור למשטרה ונפנה לצבא.

אברהם נגוסה: בבקשה.

לירז פרץ: אני ראש מדור הדין המשמעתי והחנינות מהפרקליטות הצבאית בצה"ל.

לירז פרץ: אלינו בקשות מהסוג שהוצגו כאן יכולות להגיע באחד משני המסלולים: אם מדובר בחייל שהוא במהלך השירות הצבאי, יש את הדרך של ועדת קח"ר, ועדה בראשות קצין חינוך ראשי שממליצה לנשיא המדינה ולשרת המשפטים למחוק רישום פלילי.

אמי פלמור: אמרתי ליושב הראש שהגיע הזמן לקרוא לצה"ל למנות ממונה על מניעת גזענות גם בצה"ל.

אמי פלמור: צה"ל לא מינה ממונה כזה ואנחנו חושבים שמן הראוי שגם הצבא ימנה ממונה.

אמי פלמור: כמו שיש יועצת לרמטכ"ל לענייני נשים, מן הראוי שיהיה ממונה בצה"ל למניעת גזענות.

אמי פלמור: הצבא יודע לפעול במישורים האלה ומן הראוי שהדבר הזה יקרה, זה יטפל בהרבה מאוד אוכלוסיות שמרגישות שהן סובלות מהדבר הזה בצבא ואין למי לפנות.

אמי פלמור: דווקא הצבא שבאמת כל כך הרבה אוכלוסיות מגיעות אליו, הגיע הזמן שהוא יעשה את זה ונשמח אם המסר הזה יעבור.

לירז פרץ: אני אעביר את המסר הלאה, אני מהפרקליטות הצבאית אבל אני אעביר - - -

אברהם נגוסה: אנחנו נכתוב מכתב גם אליכם.

לירז פרץ: טוב.

לירז פרץ: אז אני אומרת שזה יכול להגיע אלינו באחד משני מסלולים, אחד דרך ועדת קח"ר, ועדה שעומד בראשה קצין החינוך הראשי והוא דן בבקשות של חיילים שהשלימו חלק משמעותי מהשירות שלהם, בערך 2/3 מהשירות שביצעו שירות משמעותי ותורם.

שלומית אבינח: איך החייל יודע לפנות אליו?

לירז פרץ: זהו, עד לא מזמן כעקרון החייל היה צריך לפנות בעצמו ושולחים לו סמסים, שולחים אגרות.

לירז פרץ: אבל בשנה האחרונה נערך שינוי בתחום הזה ויצרנו מנגנונים פרו אקטיביים יחד עם אגף כח אדם שתחתיו פועל קצין החינוך הראשי בשיתוף עם הפרקליטות, יצרנו מנגנונים פרו אקטיביים.

לירז פרץ: במקום שהחייל יחפש אותנו ויפנה אלינו קצינת רישום פלילי במקח"ר מקבלת ממיט"ב את כל הרשימה של האנשים שהתגייסו עם רישום פלילי, שאחרי שהשלימו בדרך כלל 2/3 מהשירות עדיין נושאים ברישום הפלילי, ופונה אליהם בעצמה.

לירז פרץ: היא פונה אליהם, מסבירה להם על הוועדה, אומרת להם מה הכדאיות בפניה לוועדה, מה הם צריכים להגיש ואם הם נותנים אוקי, היא נותנת להם מסמך בקשה שהם צריכים למלא, ובמקום שהם בעבר הם היו צריכים ללכת ולפנות ולגייס את כל המסמכים המשפטיים בבית המשפט לנוער, היום היא עושה את זה במקומם.

לירז פרץ: היא מקבלת מאותו חייל את הבקשה וייפוי כח והיא פונה גם לבתי משפט לנוער ומקבלת את המסמכים המשפטיים, גם למפקדים לקבל המלצות וכל מה שנדרש, אם החייל עומד בקריטריונים זה לבוא בפני הוועדה ולהציג את הבקשה שלו.

לירז פרץ: והוועדה תחליט אם כן או לא.

לירז פרץ: חשוב להדגיש שהוועדה הזו רלבנטית עם אנשים שיש להם רישום פלילי מהתקופה שלפני הגיוס לצבא.

לירז פרץ: אם הם הורשעו במהלך השירות הצבאי בבית דין צבאי או בבית משפט אזרחי, הם לא זכאים לגשת לוועדה.

לירז פרץ: זה בא להגיד לחייל: "עשית שירות משמעותי, הייתה לך מעידה חד פעמית לפני שהתגייסת אבל פה שיפרת את דרכיך, אנחנו נותנים לך הזדמנות לפתוח דף חדש" ואם הוועדה ממליצה, מרבית הסיכויים שגם ההמלצה הזאת תתקבל בהמשך גם אצל שרת המשפטים ואצל נשיא המדינה.

לירז פרץ: זה מסלול אחד של המתווה שהוצג, המחווה שהוצגה על ידי נשיא המדינה ושרת המשפטים יכולים להגיע אלינו.

שלומית אבינח: רק אתיופים יכולים להגיש?

לירז פרץ: חשוב להדגיש שזה רלבנטי לכולם.

לירז פרץ: כל מי שבשירות הצבאי ולא הורשע במהלך השירות הצבאי, ויש כל מיני קריטריונים שהוועדה בוחנת, שהוא לא נעדר מעל X ימים, לא הורשע מעל עשר הרשעות וכולי, זה יכול להיות כל חייל, ואז נותנים לו הזדמנות לצאת מהצבא ללא רישום פלילי.

לירז פרץ: זה מסלול אחד.

לירז פרץ: מסלול שני, החייל כבר השתחרר, הוא כבר לא בצבא, הוא אזרח ועכשיו הוא נתקל בקושי בגלל הרישום הפלילי.

לירז פרץ: הוא יכול להגיש בקשה, הוא לא זכאי לגשת לוועדת קח"ר, יש תקופה מסוימת אחרי השחרור שהוא יכול לגשת, אחרי התקופה הזאת זה כבר לא רלבנטי כי צריך זיקה לצבא.

לירז פרץ: כשהתקופה הזאת חולפת הוא יכול לפנות במסלול הרגיל לנישא המדינה להגיש בקשה.

לירז פרץ: אם הוא מגיש בקשה למחיקת רישום פלילי גם על הרשעה בבית משפט אזרחי וגם על הרשעה בבית דין צבאי, בעצם מלשכת הנשיא זה מתפצל לשניים.

לירז פרץ: לגבי הרשעה אזרחית זה הולך למשרד המשפטים מחלקת החנינות, והרשעה צבאית יורדת למשרד הביטחון, דרך משרד הביטחון ולשכת הרמטכ"ל אלינו לפרקליטות הצבאית.

לירז פרץ: ואז אנחנו גם יכולים לשקול כמובן אם מדובר בעצם באחד מהמקרים שנכנס אל תוך המחווה, אנחנו כמובן נשקול את ההיבט הזה במסגרת השיקולים.

לירז פרץ: כמובן זה תלוי איזו הרשעה הוא קיבל במהלך השירות הצבאי, ובהתאם לזה נגבש את ההחלטה, כל מקרה נבחן לגופו.

לירז פרץ: זה בגדול שני המסלולים.

לירז פרץ: לגבי הממונה למניעת גזענות, זה לא רלבנטי לפרקליטות, אבל אעביר את הפניה הזאת הלאה ונראה מי הגורם שמוסמך לטפל בזה ולמנות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: מספין מעירית ירושלים.

מספין אלמיהו: תודה אדוני היושב ראש.

מספין אלמיהו: ראשית רציתי להציע שתי הצעות ייעול, אחת בנושא של חנינה, גם של בית הנשיא וגם של משרד המשפטים.

מספין אלמיהו: ברשויות המקומיות ישנם רפרנטים שמטפלים באוכלוסייה האתיופית שאליהם מגיעות המון פניות גם בנושא חנינה וגם בזה, שווה להיפגש איתם או להעביר דרכם גם את הנוסח של המכתב, את הטופסולוגיה, כדי למלא, הרי לא תמיד כולם יודעים ולא תמיד כולם משפטנים ומבינים את התהליך, לכן שווה להציע את המהלך הזה.

מספין אלמיהו: החלק השני שאני מדבר עליו, הנושא של שיטור יתר, התכנית במסגרת "הדרך החדשה".

מספין אלמיהו: אחד הדברים שאנחנו מנסים לייצר אמון או תהליך שלה

מספין אלמיהו: פנמת או חידוד נהלים, במסגרת המשרד לביטחון פנים, הנושא הזה לא יצר עור וגידים בשטח, אנחנו גם בתיאום עם שי הראינו לו איך הדברים בשטח, השוטרים שלשמם הגיעו אל האזורים המסוימים שהציבו אותם, הפכו להיות חלק מהכוח הסדיר של היחידות עצמן והם לא נותנים שום מענה.

מספין אלמיהו: זה לא רק בירושלים, זה בכמה רשויות מקומיות, אנחנו רואים את זה באמצעות הוואטסאפ שרץ, השוטרים הפכו להיות חלק בלתי נפרד מסגל תחנת המשטרה והקהילה לא פוגשת אותם, הם לא נגישים אל הקהילה, חלקם גם אינם דוברי השפה.

מספין אלמיהו: לכן יש פה פער, יש רצון טוב, אבל מצד שני היישום בשטח יש פער עצום.

מספין אלמיהו: לכן זה בדיוק מה שאנחנו אומרים, החלטות לחוד ומציאות לחוד.

מספין אלמיהו: אם אנחנו רוצים ככוח אחד ליישם את הדברים האלה, בואו נרד לשטח.

מספין אלמיהו: הדברים לא נמצאים במטה או במשרדים, אלא למטה.

מספין אלמיהו: גם הפניות הרבות שהגיעו לאחרונה שדיברתם עליהן בתחנות המשטרה, לאור ההחלטה או פרסום שהיה לרגל חג הסיגד של שרת המשפטים וכולי, אחרת לא.

מספין אלמיהו: לכן לא להתייחס רק לנקודה של אותם אנשים שנמצאים בכלא אופק ומספרם צומצם אלא אנחנו מדברים על אלה שבגיל 10, השטח מדבר על גיל 10, אפילו לא 12 או 17, שעדיין יש להם רישום בתחנות המשטרה אבל לא הגיעו להליך שיפוטי.

מספין אלמיהו: לכן יש פה פער מבחינת המספרים האלה שאנחנו לא יודעים עליהם.

מספין אלמיהו: הפניות מגיעות, אנחנו רוצים לעזור להם.

מספין אלמיהו: א ני רוצה לתת דוגמה לדברים שנאמרו כאן.

מספין אלמיהו: יש פה חייל שהשתחרר לפני שלוש שנים מהצבא.

מספין אלמיהו: הוא רצה להתגייס לשב"ס, עשה את כל ההליך, במיון הראשון הוא סיפר שהוא היה בצבא נהג משאית כבדה - - -

שלומית אבינח: לא לתת שום פרט מזהה שלו.

מספין אלמיהו: לא.

מספין אלמיהו: אני יודע.

מספין אלמיהו: הוא עבר איזו שהיא עבירה, הוא ציין את זה.

מספין אלמיהו: אמרו לו "אין בעיה".

מספין אלמיהו: הוא המשיך, עבר גיבושון ואת כל התהליך, ויום לפני שהוא זומן לראיון קבלה התקשרו אליו "התגלה לנו משהו ואנחנו מצטערים תודה רבה, תפנה אלינו בעוד שנתיים".

מספין אלמיהו: בדיוק אנחנו מדברים על הסיפור הזה.

מספין אלמיהו: למה הוא צריך לחכות שלוש שנים או לעבור את כל התהליך הזה שהוא כבר בעצמו הצהיר מלכתחילה שהייתה לו עבירה והאם בעקבות זה אני יכול להתחיל את המהלך, אמרו לו "אין בעיה תמשיך".

מספין אלמיהו: הוא עבר את כל התהליך, ואיזה ציפיות, איזה רצונות, הוא עבר את הכל אבל בדקה ה-90 אמרו לו.

מספין אלמיהו: אז פה אין לנו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: האגודה לזכויות האזרח.

אן סוצ'יו: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

אן סוצ'יו: קודם כל אני מברכת את הוועדה על קיום הדיון המאוד חשוב הזה.

אן סוצ'יו: האמת שאני מאוד מתרגשת לשמוע, גם השנה שעברה וגם השנה על ההישגים המדהימים בעקבות הדו"ח ובעקבות העבודה הנהדרת שהיחידה עושה.

אן סוצ'יו: אנחנו באמת רואים את ההשפעה לא רק על יוצאי אתיופיה אלא גם על אוכלוסיות נוספות שמאוד מושפעות מגזענות ומאפליה במשך שנים רבות.

אן סוצ'יו: נושא אחד שחשוב לי להדגיש אותו הוא נושא של סמכות שוטרים לדרוש להזדהות.

אן סוצ'יו: זו אחת הנקודות המרכזיות שהדו"ח שם עליו את הדגש, שבעצם בנקודה הזאת שהשוטר פונה לאדם ומבקש ממנו תעודת זהות, בנקודה הזאת בעצם מתחיל הרבה פעמים איזה שהוא אפקט מתגלגל שמוביל בסופו של דבר לשיטור יתר, להאשמות בדברים שונים, והדו"ח קבע מפורשות שצריך להוציא נוהל, שהמשטרה צריכה להסדיר נוהל לגבי הסמכות הזאת שהיום היא סמכות שרירותית לחלוטין, אין שום דבר שמנחה את שיקול הדעת של השוטר, לא חשד סביר ולא שום דבר, ואנחנו רואים שזה ממשיך בפועל, אנחנו מקבלים הרבה מאוד תלונות מאוכלוסיות שונות לגבי השימוש בסמכות הזאת בצורה מפלה, אז אני חושבת שהגיע הזמן להוציא נוהל, ולא סתם נוהל אלא נוהל שבאמת הוא עם שיניים שקובע בצורה מאוד ברורה את האיסור על הפעלת הסמכות הזאת בפרופיילינג, ובין היתר גם מחייב איסוף נתונים.

אן סוצ'יו: ראינו פה לגבי כל מה שנאמר פה שאיסוף נתונים זה הדבר הקריטי ביותר.

אן סוצ'יו: הדו"ח הזה לא היה קיים אם לא היה אפשר לפלח את הנתונים לגבי השיטור, לגבי מה שקורה עם אתיופים בכל אחת מהזירות החברתיות, ואני חושבת שזה הבסיס להכל בעצם, איסוף הנתונים ויכולת הפילוח שלהם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מעדיף שהמשטרה תרכז את השאלות ואז ניתן לך לענות.

אברהם נגוסה: אני בטוח שיעלו עוד נקודות אז עדיף שתתייחס ביחד.

אברהם נגוסה: בני בבקשה אבל בקיצור.

בני פרץ: אני אגיד בקיצור אבל יש דברים חשובים.

אברהם נגוסה: חשובים - - -

בני פרץ: אדוני היושב ראש, גם עם כל הנושא הזה לגבי המשטרה ושיהיה להם צילומי וידאו לכל שוטר, צמוד אליו, אם זה יתבצע.

בני פרץ: אני אומר לך שאני חושב, לא רק את זה, אלא גם אולי ועדת הקליטה יחד עם ועדת הפנים, לבצע חוק שכל חקירה, כי אני לא רוצה לדבר ספציפית על אתיופים אלא על כולם, כללי, שיתחילו חקירות מצולמות.

בני פרץ: רק אז תוכלו לדעת את העובדות ומה קורה לאזרח, כפי שקיים במדינה מתוקנת כמו ארצות הברית.

בני פרץ: לא יכול להיות שאזרח שמוכנס לחדר חקירות ומדבר ויכולה לבוא עוד אחת ולהתערב פה, בלי לרשום שום דבר, ובסוף מפילים עליו תיק, וזה דבר שהוא טבעי וידוע.

בני פרץ: אז כדי למנוע את זה אני חושב שכבר - - - מדינה מתוקנת, כל חקירה שהיא, לא רק ברצח, כל חקירה שהיא תתחיל להתבצע מוסרטת מתחילתה ועד סופה.

בני פרץ: כך אם נאמרו דברים על ידי אותו אדם ולא נכתבו שם או סולפו והחתימה או שהוא לא ידע לדבר עברית טוב, אפשר לזהות את זה על פי הצילומים.

בני פרץ: כי מי שלא מנוסה בפנים, לא ידע את זה.

בני פרץ: אני חושב שהגיע הזמן שוועדת הקליטה יחד עם ועדת הפנים לבצע, ושלא יגידו במשטרת ישראל שאין להם זמנים לדברים האלה, אין להם יכולות, יש להם הכל.

בני פרץ: כי התקציב שהם מקבלים ואין עליו פיקוח הוא יותר גדול מכל אחד ואחד אחר במדינת ישראל.

בני פרץ: אז במקום שילך לבתי מלון או לדברים כאלה, שילך לדברים הקטנים האלה שהם חשובים למען האזרח.

אברהם נגוסה: תודה.

אורית צגאי: אדוני היושב ראש, אם אפשר שני דברים בקצרה.

אורית צגאי: אני לא נרשמתי.

אברהם נגוסה: אם לא נרשמת את לא יכולה לדבר.

אורית צגאי: לא הספקתי.

אברהם נגוסה: אז תשלחי לנו.

אברהם נגוסה: אבל קודם אלה שנרשמו מדברים.

אברהם נגוסה: מקודם כששאלת שאלה נתתי לך לשאול.

אברהם נגוסה: אבל תעבירי את שמך.

אורית צגאי: בסדר.

אברהם נגוסה: הגוס טמסגן בבקשה.

אברהם נגוסה: אתה מדבר על מקרה שלך?

אברהם נגוסה: אם זה עניין של תיק לא כדאי לדבר.

שלומית אבינח: אחרי זה נעזור לך באופן פרטני.

שלומית אבינח: בדיון פומבי לא כדאי לדבר.

אורית צגאי: אדוני, אפשר להעביר גם פניות ישירות ללשכת עורכי הדין.

אורית צגאי: אנחנו נוכל לעזור בעניין.

אברהם נגוסה: תחליט.

אברהם נגוסה: כי זה משודר ומצולם.

אברהם נגוסה: אבל את הפניה נעביר בצורה מרוכזת בסוף הדיון.

אברהם נגוסה: (מדבר באמהרית) זו החלטה שלו.

אברהם נגוסה: בגלל שהדיון משודר הוא יחליט אם הוא רוצה להיחשף או לא.

אברהם נגוסה: מחובתי לומר לו את זה.

אברהם נגוסה: אורי קריב בבקשה.

שלומית אבינח: בקצרה בבקשה.

אורי נרוב: אני מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה.

אורי נרוב: ראשית אני רוצה להודות על קיום הדיון לכבוד היושב ראש וגם להצטרף לכל מי שהביע פה הערכה רבה לפועלה של היחידה לתיאום המאבק בגזענות שהוא חשוב עד מאוד ואנחנו באמת עושים בו שימוש רב ומסתייעים בו רבות.

אורי נרוב: אני מרגיש קצת כמו זבוב טורדני כי גם בשנה שעברה כשקיימנו את הישיבה הזאת באתי לדבר על אותו נושא ובסוף הישיבה באו ואמרו לי "תשמע, זה לא יקרה כל הדבר הזה, זה לא יתקדם, תעזוב", אבל אני מוצא לנכון לבוא ולדבר על הנושא הזה שוב פעם משום שיש פה המלצה ספציפית בתוך הדו"ח שמדבר על הנושא הזה.

אורי נרוב: אני מדבר על מכתב שנשלח מטעם היועץ המשפטי לממשלה לאהוד פרוור, נציב שירות המדינה דאז, ב-24 בינואר 2018, שמדבר על כך שבין מסקנות דו"ח הצוות הבין משרדי נכללה המלצה מס' 11 בדבר הצורך בבחינת אפשרות לגיבוש הנחיה המפרשת את עבירת המשמעת של התנהגות שאינה הולמת בדיני המשמעת באופן שכולל גם התנהגות פיזית או מילולית של עובד או משרת ציבור שיש בה משום גזענות או אפליה, וכל זה במטרה לעשות שימוש במערך הדין המשמעתי כדי למגר את התופעה הזו.

אורי נרוב: הובהר בעמדה הזו שעבירת משמעת בדבר התנהגות שאינה הולמת שמצוינת בחוק שירות המדינה מפורשות, כוללת כבר כיום התנהגות פיזית או מילולית שיש בה משום גזענות ואפליה.

אורי נרוב: מנדלבליט הבהיר מפורשות שצריך לשקול הגברת אכיפה משמעתית במקרים של התבטאויות או התנהגויות גזעניות מצד עובדי השירות הציבורי.

אורי נרוב: זה דבר נהדר.

אורי נרוב: אנחנו פנינו ליועץ המשפטי לממשלה וציינו בפניו שהכל מאד טוב ויפה, פנינו אליו אגב כבר ב-13 במאי ואני עד היום לא קיבלתי מענה על הפניה הזאת, אבל זה לא מקיף את כל עובדי השירות הציבורי, זה לא כולל את הרבנים עובדי המדינה.

אורי נרוב: חלקם, להזכירכם, כלולים תחת הדין המשמעתי של נציבות שירות המדינה שזה רבני מועצות אזוריות ורבני שכונות, אבל בכל הנוגע לרבני ערים ורבני מועצות מקומיות, זה נתון לדין משמעתי של שרת המשפטים.

אורי נרוב: אנחנו ביקשנו מהיועץ המשפטי לממשלה שיוציא הנחיה לשרת המשפטים שמבהירה לה שגם כשרבני ערים ורבני מועצות מקומיות מתבטאים בצורה גזענית ומסיתה, צריך להחיל את הדין המשמעתי ולהפעיל אותו גם עליהם, דבר שלא קורה, ואני מציין בצער רב שבשנה האחרונה אנחנו רואים שגם נציבות שירות המדינה הולכת ויורדת בנושא הזה.

אורי נרוב: לא נעשה טיפול בפניות שאנחנו מעבירים בעניין רבנים שום דבר, הם ממשיכים להסית ופשוט אין לזה שום מענה.

אורי נרוב: זה נושא אחד שאני חושב שצריך לתת עליו את הדעת, אני שוב מציין שציינתי את זה בשנה שעברה ולא קרה עם זה שום דבר.

אורי נרוב: ברשות

אורי נרוב: כם עוד שתי נקודות קצרות.

אברהם נגוסה: אבל בקיצור.

אורי נרוב: בקיצור.

אורי נרוב: בהחלט.

אורי נרוב: שוב, אן נגעה בנושא הזה ואני רוצה להוסיף.

אורי נרוב: יש פה שתי החלטות, אחת מדברת על העברת מידע למח"ש ולמחלקת משמעת במשטרה מגורמי אכיפה ותביעה, כאשר במהלך טיפול עולה חשד להתנהלות גזענית או פסולה, ויש עוד החלטה שמדברת על הדרכת שוטרים במניעת גזענות.

אורי נרוב: אני עובד גם כן במרכז לנפגעי גזענות ואנחנו מקבלים כל הזמן פניות ביחס לשוטרים שמתייחסים בצורה לא הולמת ולא ראויה בין ליוצאי אתיופיה ובין לאנשים מהמגזר הערבי.

אורי נרוב: אני חושב שלא נעשה בעניין הזה די וצריך לתת על כך את הדעת.

אורי נרוב: עוד דבר בנושא הזה, הציבור הרבה פעמים נפגש יותר עם מאבטחים במקומות ציבוריים, יותר מאשר עם המשטרה.

אורי נרוב: כל פעם שאנחנו נכנסים לקניון, כל פעם שאנחנו נכנסים לתחנת רכבת, למקום ציבורי כזה ואחר בודקים אותנו ונעשה במקומות האלה פרופיילינג גזעי אסור, צריך לתת על כך את הדעת.

אורי נרוב: לא ראיתי התייחסות לזה בהחלטות של דו"ח פלמור אבל חשוב מאוד מאוד לתת על כך את הדעת כי יש מקרים אין ספור שגם מגיעים אלינו, לאגודה לזכויות האזרח, מגיעים לארגוני החברה האזרחית.

אורי נרוב: דבר אחרון שרציתי להתייחס אליו זה רק בעניין של משרד החינוך - - -

אברהם נגוסה: זה ממש דבר אחרון.

אורי נרוב: אחרון.

אורי נרוב: רק החלק של משרד החינוך.

אורי נרוב: מתוך כלל ההמלצות שיש שם, רובן או בהליך ביצוע או שהן לא בוצעו ואני רוצה לצטט לכם דבר אחד - - -

אברהם נגוסה: לא, אני מצטער.

אברהם נגוסה: אין מספיק זמן.

אברהם נגוסה: תעשה בתמצית.

אורי נרוב: בקיצור, יש פה משהו שאומר בצורה מאוד מפורשת "עניין זה לא חובה בתימרוץ מחייב תקציב" כלומר זו ההתייחסות של משרד החינוך להמלצה שנמצאת כאן בדו"ח ואני חושב שזה משקף את רוח הדברים שנושבת ממשרד החינוך, כשאני שומע שארגון "להבה" מצליח להכנס לבתי ספר וכשבנצי גופשטיין שעומד בראש ארגון "להבה" אומר שיש לו מהלכים בכל בית ספר במדינה, זה צריך להדיר שינה מעינינו וצריך לתת על זה גם את הדעת.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: יוהאניס אזנאו פעיל חברתי בבקשה.

יוהאניס אזנאו: שלום לכולם.

יוהאניס אזנאו: קודם כל אני רוצה לברך את יושב הראש והצוות שלו שעושים עבודה מאוד נהדרת, אנחנו פנינו אליהם במספר תיקים והם נענו מיד.

יוהאניס אזנאו: אני לא אפרט על כך.

יוהאניס אזנאו: דבר שני, ועדת פלמור, אני ממש מברך על הוועדה הזאת למרות שיש חלק מסוים שאני לא מסכים לדברים שנעשים שם.

יוהאניס אזנאו: אבל כשעושים דברים טובים צריך גם להגיד שנעשים דברים טובים, אז כל הכבוד.

יוהאניס אזנאו: אני חייב להגיד על המשטרה, אני כפעיל חברתי למעלה מעשר שנים, רוב שנותיי אני עוסק בפעילות חברתית ללא שום שכר.

יוהאניס אזנאו: אני מנסה להציל הרבה צעירים שנקלעו למצבי אלימות משטרתית, אני קורא לזה, מכיוון שכן כשהמשטרה פותחת להם תיקים וקוראת לזה "תקיפת שוטר".

יוהאניס אזנאו: אני עובד עם בני נוער ואני מכיר הרבה בני נוער שעד היום הם סובלים ולצערי האמון עם המשטרה הוא מתחת לכל ביקורת.

יוהאניס אזנאו: אני אומר את זה בכאב.

יוהאניס אזנאו: אין אמון במשטרה, המשטרה צריכה להפסיק לעשות את ועדת אינג'רה, זאת אומרת כל מיני טקסים האלה שעושים להכיר את התרבות, אני חושב שזאת לא בעיה של תרבות.

יוהאניס אזנאו: זו בעיה בחלק מהמשטרה, ואני לא רוצה להכליל, המשטרה היא טובה אבל בתוך המשטרה - - -

אברהם נגוסה: - - - שיאכלו.

אברהם נגוסה: זה טעים להם.

יוהאניס אזנאו: זה טעים אבל לא בדרך אכילה הם ישנו את הדברים שנעשים שם.

יוהאניס אזנאו: אז אני אומר שבמשטרה יש שוטרים לצערי שצריך לעשות להם סוויצ' במוח, אני חושב ששם צריך לעשות את השינוי.

יוהאניס אזנאו: אמי ציינה קודם שהשינוי לא יבוא כל כך מהר.

יוהאניס אזנאו: אני חושב שאם יהיה מפכ"ל אתיופי כן יהיה שינוי בנושא האלימות המשטרתית.

מאיר דב ברקוביץ: היה הכי קרוב שאפשר.

יוהאניס אזנאו: אם תעשו מאמץ אני בטוח ש- - -

אברהם נגוסה: יהיה.

יוהאניס אזנאו: אני חייב להגיד שהמשטרה באמת צריכה לקחת את היוזמה.

יוהאניס אזנאו: אני כמובן רוצה לברך גם את בית הנשיא שעושים עבודה נפלאה ועשו החלטה מאוד נהדרת שבעצם הצעירים היום באמת מתחילים להאמין שמשתנה כאן משהו.

יוהאניס אזנאו: אז ברכות לבית הנשיא שהם התחילו לעשות מה שהמשטרה הייתה אמורה לעשות מזמן.

יוהאניס אזנאו: כדי שנבנה את האמון תעשו ולא תדברו, והדברור שלכם – אני באתי מעולם הדוברות – אין עיסוק בעניין הזה.

יוהאניס אזנאו: אני גם מכיר את הדוברת האחרונה ואני חושב שהנושא הזה מאוד חשוב שמבחינת הדוברות תוציאו החוצה את הדברים האמתיים שאתם באמת רוצים לשנות כי אין אמון.

יוהאניס אזנאו: קיבלתי טלפון השבוע על מקרה של התנכלות שוטרים.

יוהאניס אזנאו: לצערי הרב גם אותי עוצרים הרבה פעמים, לא יודע למה באמת.

יוהאניס אזנאו: בכל אופן, כדי לבנות את האמון הזה תפסיקו לעשות ועדות אינג'רה ותעשו את העבודה.

יוהאניס אזנאו: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים איך אתם רואים את הדו"ח הזה ומה שיתוף הפעולה שלכם ואיך אתם מעדכנים את העובדים הסוציאליים בכל הרשויות המקומיות כדי לשתף פעולה עם הצהרת בית הנשיא ושרת המשפטים, כדי שימחקו לכמה שיותר צעירים ויתחילו בדף חדש.

דפני מושיוב: ראשית, באמת במשרד יש ממונה על הנושא של גזענות וגיוון.

דפני מושיוב: היא נמצאת בקשר עם משרד המשפטים.

דפני מושיוב: לגבי הרשויות המקומיות וצעירים זה קשור לשירות המבחן לנוער.

דפני מושיוב: נאמר כאן שיש קשר גם בין המשטרה לשירות המבחן לנוער, ידעו אותם, ובאמצעות שירות המבחן לנוער זו הדרך ליידע את הצעירים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד החינוך בבקשה.

עירית בירן: אנחנו הפצנו את הווטאסאפ שהגיע אלינו מהמשרד של טלל לכל הקב"טים וכל עובדי קידום נוער כדי שהם ידברו עם הילדים אישית, כל מי שיודעים שצריך שידעו איך להגיע ולעזור להם גם להגיע לאתר, להוציא את הטפסים וכן הלאה, אני מקווה שזה יעזור.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: טלל, מתכללת התכנית הממשלתית לשילובם של יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: יש לך מה להוסיף?

טלל דולב: קודם כל אני חושבת שמה שצוטט כמה שנאמר בוועדה כל הזמן, עוד פעם, אנחנו, חינוך ורווחה כולם נותני שירותים.

טלל דולב: נותני שירותים יכולים לעזור קצת אבל המפתח הוא באמת בשינוי המרקם החברתי ואני חושבת שבזה אנחנו מנסים לעבוד בשיתוף פעולה כמה שיותר עם היחידה לתיאום המאבק בגזענות.

טלל דולב: המסר הכי חשוב שהוא גם מסר חברתי, גם מסר ממשלתי וגם מסר של השירותים החברתיים, שאנחנו צריכים לעשות כולנו את העבודה הזאת ביחד.

טלל דולב: אני מאוד שמחה לשמוע על כל התחומים שבהם יש התקדמות, אנחנו גם יושבים ומקשיבים לגבי התחומים שאנחנו צריכים להמשיך לעבוד עליהם ביחד, אני חושבת שאנחנו צריכים לפצח את הנושא של המשטרה, גם הנתונים, גם הנושא של השוטרים הקהילתיים, אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה ואני חושבת שאנחנו נגיע לשם.

טלל דולב: יש עוד כמה נושאים שאני מקווה שבהובלת היחידה, בסיוע שלנו, כמו בנושא של הרבנים וכולי אנחנו נצליח להגיע איתם לפריצות דרך.

טלל דולב: תודה רבה על הדיון ועל העבודה המשותפת.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נחמה מ"נשים עושות שלום" בבקשה.

נחמה הולמן: נשים עושות שלום, אבל קודם כל חשוב לנו שיהיה השלום בינינו, בתוך העם שלנו.

נחמה הולמן: צריך גם להזכיר שהגזענות לא רק פוגעת במי שנפגע, גם הגזען עצמו הוא פגוע בנפשו והחברה שלנו לצערנו באמת פגועה מאוד מהגזענות.

נחמה הולמן: אני חושבת שחלק מהתיקון יבוא דרך החינוך.

נחמה הולמן: נראה לי שבלימודי ההיסטוריה בבתי הספר ילמדו בצורה מאוד יסודית גם את ההיסטוריה המפוארת של העלייה מאתיופיה.

נחמה הולמן: לפעמים אני קוראת על זה בעיתונים, שומעים כתבות בטלוויזיה, אבל זה צריך להיות חלק מאוד אינטגרלי מההיסטוריה של העם, אחרי השואה, לצד העלייה הראשונה והשנייה ועולי תימן וכל שאר העליות, זה צריך לקבל חלק מאוד גדול, שהילדים של כולנו ידעו מה עבר עליכם ויבינו כמה שהיהדות חשובה והיא חלק מנפשכם.

נחמה הולמן: אני מקווה שתציעו אפילו חוק שזה יופיע לפני ועדת החינוך.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: לפני שאתן לנציג המשטרה לענות, יש מישהו שרוצה לדבר?

אברהם נגוסה: אז בבקשה נציג המשטרה.

אברהם נגוסה: עלו גם שאלות תתייחס אליהן בבקשה.

שי יאסו: אני אתייחס.

אברהם נגוסה: רוצה להתייחס גם לאינג'רה?

אברהם נגוסה: עלה גם הנושא הזה.

אברהם נגוסה: אתה מביא את האינג'ירה לשוטרים?

שי יאסו: הבאתי גם את ה- - - אם זה בסדר.

שי יאסו: אני אגיד כמה דברים, אדוני היושב ראש.

שי יאסו: באמת אני כבר שנה רביעית במקום הזה, אני רוצה להגיד לך חזק ואמץ, לך ולכל חברי הכנסת שבאמת מקפידים שהדיונים יתקיימו באופן קבוע, חשוב למען החברה בכלל.

שי יאסו: לגופו של עניין, כמו שאתה יודע אדוני, יש שיפור משמעותי במשטרה בהרבה נושאים, אבל אי אפשר שהכל יהיה בבת אחת.

שי יאסו: אני אתן כמה נקודות.

שי יאסו: לגבי הנקודה של ההזדהות, המשטרה כבר הכינה מסמך, הכל מוכן, זה נמצא על שולחנו של חברי עו"ד אווקה זנה, להחלטה שלו בהקשר הזה.

שי יאסו: לגבי זה שכל חקירה תלווה בצילום, הדברים מוסדרים בחוק, יש עבירות שמותר שיהיה שם צילום וידאו ויש עבירות שאי אפשר.

שי יאסו: פועלים פה באמת לפי חוק ולא לפי דברים אחרים.

שי יאסו: לגבי מצלמות גוף, היישום יהיה ב-6.1.2019.

שי יאסו: יש עיכובים טכניים כאלה ואחרים, אבל אני מניח שזה יגרום למהפכה חברתית.

שי יאסו: נתחיל ביישום באזור תל אביב, אחר כך מרכז ושאר המחוזות בהמשך.

שי יאסו: לגבי הדברים האחרים, אני חושב שאנחנו באמת, התדריכים או - - - שוטרים, הכל מתקיים בשגרה, רק אתייחס לנקודה אחרונה בקצרה.

שי יאסו: שאלו כאן לגבי כמות השוטרים במשטרה, אני חושב שאנחנו נמצאים שם באמת בכמות גבוהה, בסביבות 1,000 שוטרים שזה 2.6% מכלל השוטרים במשטרה.

אברהם נגוסה: אתה יכול לציין באיזה תפקידים?

שי יאסו: בתחילת התכנית היינו בסביבות ה-27 קצינים, אנחנו עומדים עכשיו על 66 קצינים.

שי יאסו: ממש יש פה יותר מהכפלה.

שי יאסו: נקודה נוספת, עורכי דין.

שי יאסו: בהתחלה היו ארבעה עורכי דין, עכשיו יש 15 עורכי דין שהם תובעים במשטרה, שלמעשה מטפלים בתיקים.

שי יאסו: יש שם אנשים בעלי תפקידים משמעותיים, למשל סגן מפקד תחנת נתניה, עוד בחור שהוא סגן ניצב שעומד לקבל משרה בכירה.

שי יאסו: יש לנו גם מינוי חדש, יש קצין מניעה מחוזי במחוז תל אביב, חדש, שבזכות - - - הצלחנו לגייס אותו לתפקיד משמעותי.

שי יאסו: או-טו-טו אמור להתמנות רב במשטרת ישראל שייתן שירותי דת לכל השוטרים וזה דבר משמעותי.

שי יאסו: בעזרת השם זה יקרה בקרוב.

שי יאסו: יש עוד תפקידים שאני יכול למנות אבל אני חושב שהכיוון הוא נכון וזה דבר שיביא להצלחה בהשתלבות הקהילה בכלל.

שי יאסו: נקודה אחרונה, אדוני, אני חושב שאנחנו גם צריכים להבין שכל דבר קורה בתהליך.

שי יאסו: אי אפשר - - - שפתאום יש שינוי לקצה השני.

שי יאסו: גם בחברה בכלל.

שי יאסו: זה עניין של תהליך, דברים קורים.

שי יאסו: כל דבר שקורה מהר הוא לא טוב.

שי יאסו: לדעתי צריך להיות בצורה מבוססת רגועה ושקולה.

שי יאסו: אני חושב שהמשטרה היא בכיוון.

שי יאסו: אתה מכיר אותי, אנחנו מדברים ומתכתבים, גם עם האחרים, אני חושב שהכיוון נכון אבל יש עוד מה לעשות.

שי יאסו: אז תודה רבה לך ולחברים פה על כל מה שאתם עושים.

אברהם נגוסה: תודה.

אווקה קובי זנה: משפט אחד לגבי נוהל ההזדהות.

אווקה קובי זנה: אני יכול לומר שהתחלנו לעבוד על הנוהל לפני שנה, הנושא נמצא בעבודה מול המשטרה כי המשטרה יש לה השגות רבות לגבי הנוהל, אנחנו רוצים בסופו של דבר שזה ימנע שוטרים להיטפל לאנשים על בסיס גזעני ולא לעשות משהו לצאת ידי חובה, זה לגמרי נמצא במגרש שלכם, אתה יכול לדבר עם מי שאחראי על הנושא, והוא יודע על הנושא הזה.

אווקה קובי זנה: דבר נוסף אדוני שחשוב לומר, כשירות תרבותית לא מונעת אלימות שוטרים.

אווקה קובי זנה: יש לי עמדה ברורה בנושא הזה בנושא מקצועי, צריך לעבוד על שינוי תפיסתי, שינוי עמדות, ואמר חברי קודם, אין בעיה עם התרבות.

אווקה קובי זנה: כשירות תרבותית לא מונעת אלימות משטרתית.

אווקה קובי זנה: אני אומר את זה בצורה מאוד ברורה.

שי יאסו: אין טעם - - -

אברהם נגוסה: לא, בסדר.

אברהם נגוסה: זה ברור.

אברהם נגוסה: אין צורך.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל נכון שיש לנו הרבה מה לעשות אבל אנחנו בכיוון הנכון, בכיוון שאפשר להביא את השינוי הדרוש.

אברהם נגוסה: אני מברך את כל הגורמים על העשייה על מנת להביא את השינוי.

אברהם נגוסה: כמובן שמענו היום את יישום דו"ח פלמור, ועו"ד אווקה שעומד בראש היחידה.

אברהם נגוסה: אני מברך, יישר כח על העשייה שלכם.

אברהם נגוסה: יש לנו מה לעשות אבל אתם בכיוון הנכון.

אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה מברכת על המאמצים והתהליך ביישום הדו"ח.

אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה מברכת גם את נשיא המדינה מר ראובן ריבלין ושרת המשפטים איילת שקד, שהחליטו לתת הזדמנות לפתוח דף חדש לצעירי הקהילה בעיקר.

אברהם נגוסה: אני בטוח שעשיה כזאת יכולה להביא שינוי גדול בעיקר לדור הצעיר שנתקל במציאות הזאת שכולנו יודעים עליה.

אברהם נגוסה: הנתונים מאוד קשים, אבל אני חושב שאנחנו נהפוך ונשנה את הנתונים האלה ביחד בשיתוף פעולה עם כל הגורמים.

אברהם נגוסה: אנחנו קוראים לכל הגורמים, גם למשרד המשפטים וגם לבית הנשיא לפרסם את הדרך שהם יכולים לפנות וגם שהטיפול יהיה מזורז.

אברהם נגוסה: אנחנו מקבלים פניות רבות, חלק מהפניות שקיבלנו נעביר אליכם.

אברהם נגוסה: אני מכיר את עו"ד עידית, אביה נאבק ונלחם 40 שנה, עו"ד פרופ' קורינלדי, שנלחם למען זכויות הקהילה האתיופית גם בעלייתה וגם בקליטתה.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו שמחים שאת נמצאת בבית הנשיא ואנחנו בידיים טובות.

אברהם נגוסה: אנחנו נעביר אליך את המקרים.

אברהם נגוסה: תודה שבאת לכאן היום ושיתפת אותנו.

אברהם נגוסה: אני רוצה לברך את לשכת עורכי הדין שגילו נכונות והם מוכנים להתנדב למקרים של צעירים שנתקלים בקשיים בהגשת בקשה לחנינה והם מוכנים להתגייס ולעזור בהתנדבות מבחינה טכנית בנושא הזה.

אברהם נגוסה: זה דבר חשוב מאוד.

אברהם נגוסה: הוועדה תפנה לשר לביטחון פנים בעניין המשטרה.

אברהם נגוסה: אני חייב לומר שיש התקדמות ושינוי במשטרה, אבל עדיין יש בעיות.

אברהם נגוסה: האירועים שקרו לפני שבועיים, אלה אירועים שממש הרסו לנו את המאמצים שאנחנו עושים ביחד כולנו כדי לחזק את האמון בין המשטרה לקהילה.

אברהם נגוסה: לכן חשוב מאוד להגביר את ההסברה לשוטרים שלא ייקחו את החוק לידיהם.

אברהם נגוסה: אנחנו נפנה גם בתחום הזה.

אברהם נגוסה: יש לקיים שיתוף פעולה עם כל משרדי הממשלה בנושאים מערכתיים.

אברהם נגוסה: זה לא רק משרד אחד שיכול לפתור את הבעיה, העניין הוא מערכתי ולכן שיתוף הפעולה חשוב מאוד.

אברהם נגוסה: מהצבא אנחנו מצפים לקבל בקרוב מינוי של אדם, לפי דו"ח פלמור שדורש מינוי אדם שיהיה אחראי וכתובת למאבק בגזענות ובאפליה.

אברהם נגוסה: דווקא הצבא צריך להיות הראשון שייקח את האתגר הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו נכתוב את הדברים האלה לאנשים האחראיים.

אברהם נגוסה: יש לקבוע זמן צפוי לפניות.

אברהם נגוסה: אנשים פונים וזה לוקח הרבה זמן.

אברהם נגוסה: חשוב לקצוב זמן שאנשים ידעו בדיוק את התשובות בעניין מחיקת הרישום הפלילי.

אברהם נגוסה: חשוב הקשר, שיהיה קשר אנושי.

אברהם נגוסה: זה לא מזכירה אוטומטית או רק עניין של לינק.

אברהם נגוסה: חשוב מאוד בעיקר לאנשים יותר מבוגרים שלא מתמצאים בדיגיטל.

אברהם נגוסה: אנחנו קוראים לשיתוף פעולה בין המשטרה למשרדי הממשלה, בעיקר משרד המשפטים ולבית הנושא, בנושא מחיקת הרישום הפלילי.

אברהם נגוסה: חשוב שהמשטרה תשתף פעולה, זה חשוב לנו לקדם את הנושא.

אברהם נגוסה: חשוב להוציא תדפיס, שאדם יידע שהרישום נמחק.

אברהם נגוסה: כי אנשים באים אלי ואומרים "אני רוצה להתגייס אבל אמרו לי שיש לי תיק במשטרה ואני לא יכול להתגייס" "אני הגשתי מועמדות לעבודה, עברתי מבחן, רצו לקבל אותי אבל אמרו לי שלמרות שעברתי את המבחן לא יוכלו לקבל אותי בגלל שיש לי תיק במשטרה".

אברהם נגוסה: לכן אלה דברים שהמשטרה צריכה לקחת את זה, לא מספיק שמחקת את זה במחשב.

אברהם נגוסה: כשאין אפשרות לכל אחד להסתכל מה שיש במחשב, לכן חשוב שאותם אנשים ידעו שאין להם רישום יותר.

אברהם נגוסה: אלה הדברים בסיכום שלנו ואנחנו פונים לכל המשרדים בבקשה לשיתוף פעולה.

אברהם נגוסה: תודה שהגעתם.