ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 769, 2018-12-12 09:00

יואב קיש: בוקר טוב.

יואב קיש: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים.

יואב קיש: על סדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (מס' 16) (מתן סמכויות פיקוח ואכיפה לעניין עיסוק בקנבוס לצרכים רפואיים ולמחקר), התשע"ט-2018.

יואב קיש: חשוב לי לסיים את ההקראה ואת החקיקה כמה שיותר מהר וזה ברור לכולם.

יואב קיש: להערכתי, לא נספיק היום לעשות את זה וכבר אני אומר לכם שיהיה דיון ביום ראשון.

יואב קיש: אני עוד לא יודע בדיוק באיזו שעה.

יואב קיש: אני אומר גם למשרד הבט"פ וגם למשרד הבריאות.

יואב קיש: אני הולך לסגור את הוויכוח על הסמכויות, על הווטו וכיוצא בזה.

יואב קיש: אם אנחנו הולכים לנוסח אחד, הווטו מבחינתי הוא אצל משרד הבריאות.

יואב קיש: אני תכף אגיד למה אני מתכוון בנוסח אחד.

יואב קיש: אם אנחנו עושים חוק אחד שדן בכל מה שקשור לקנבוס רפואי במדינת ישראל, מקומי וייצוא, לצורך העניין, תיקון למצב הקיים היום, אז אני אומר שלמשטרה לא תהיה זכות עודפת על משרד הבריאות, כמו שזה קיים היום בחוק.

יואב קיש: לזה אני מתכוון בנוסח אחד.

יואב קיש: אם המשטרה אומרת שזה מטריד אותה והיא רוצה זכות עודפת, אני אומר למשרד הבריאות שהחוק הזה ידון אך ורק במי שרוצה רישיון ייצוא.

יואב קיש: ואז, מי שמגדל, או כל אחד בשרשרת, שרוצה להיות מעורב בייצוא יצטרך לעבוד לפי החוק הזה.

יואב קיש: אם הוא ירצה לעשות רק מקומי, זה לא יהיה רלוונטי בפסיק וזה לא ישנה כלום מהחוק המקומי.

יואב קיש: זאת אומרת, המקומי יישאר כפי שהוא.

יואב קיש: זה יוגדר בצורה הכי מפורשת שהוא עוסק אך ורק במי שמבקש רישיון ייצוא.

יואב קיש: אז תהיה לנו הפרדה.

יואב קיש: המקומי לא נוגע בכלל בסמכויות שלכם ולכן לצורך העניין לא צריכה להיות לכם התנגדות.

יואב קיש: אתם יכולים לא להסכים לזה שאנחנו בייצוא נותנים תעדוף לביטחון פנים, אבל זה סוג אחר של התנגדות, כי זאת לא פגיעה בשום דבר מזכות קיימת שלכם היום.

יואב קיש: אני אוסיף עוד סייג אחד.

יואב קיש: חשוב להבין שמי שיפנה למסלול הייצוא ויקבל את האישורים במסלול היותר מורכב, אוטומטית גם יוכל לעשות לשוק המקומי.

יואב קיש: בגלל שהוא היותר מבוקר והיותר מפוקח, אם הוא עומד בהגדרת של ייצוא, אז כמובן שהוא מיידית גם יוכל לעשות ייצור קנבוס לשוק המקומי.

יואב קיש: בסיטואציה הזאת בט"פ יקבלו עדיפות בנושא של מי שמבקש רישיונות ייצוא.

יובל לנדפשט: הפנים הם לייצוא ורוב החקלאים מחכים לייצוא, ששם יש את האופציה הגדולה לכלכלה.

יואב קיש: גם היום יש שוק מאוד גדול של קנאביס רפואי מקומי.

יובל לנדפשט: הוא לא גדול.

יובל לנדפשט: יחסית לממד העולמי הוא קטן מאוד.

יובל לנדפשט: יש לנו בסביבות 4 מיליארד רצון.

יובל לנדפשט: אם אנחנו לוקחים רק את המכפלות הישראליות, המדינות שרוצות לאמץ את המתודה הקלינית - - -

יואב קיש: כמה היום השוק המקומי?

יובל לנדשפט: בסביבות ה-150 עד 180 מיליון שקלים בשנה.

יובל לנדשפט: אפשר להוסיף לזה שני אפסים.

יואב קיש: לא שני אפסים, הגעת ל-11 מיליארד.

יובל לנדשפט: המדינות שמתעניינות באימוץ המתודה הקלינית בהכרח יצטרכו לקנות את המוצרים שלנו, כי רק הם ידעו להיות מסומנים ב-EP באלגוריתם הזה.

יובל לנדשפט: אם אכן הן תאמצנה את המתודה הקלינית למדיקליזציה, וייווצר פה ממש שוק פארמה חדש, אפשר להוסיף שני אפסים.

יובל לנדשפט: זה רק לגבי גודל האוכלוסייה שלהם מול גודל האוכלוסייה שלנו.

יובל לנדשפט: לכן ההנחה היא שרוב החוות יהיה תחת הייצוא.

יובל לנדשפט: זאת אומרת, אם ההחלטה הזאת תהיה רק לנושא ייצוא, הרוב ילכו לשם.

יובל לנדשפט: איפה נוצרת הבעיה?

יובל לנדשפט: בהנחה שלמשטרה יש יכולת סגירה של חווה והם יסגרו חווה מסוימת שפועלת בשוק הייצוא, אבל היא גם מספקת למטופלים הישראלי.

יואב קיש: אז היא לא יכולה, היא תוכל לסגור להם רק את הייצוא.

יואב קיש: זה מה שאמרתי.

יובל לנדשפט: זה בסדר.

יובל לנדשפט: רק את אופציית הייצוא ולא את החווה.

יואב קיש: ברור שלא.

יואל הדר: אין דבר כזה.

יואב קיש: רגע.

יואב קיש: היום יש רישיון לייצור קנביס רפואי והוא נכון למדינת ישראל ואי-אפשר לייצא.

יואב קיש: עד כאן אני צודק?

יובל לנדשפט: צודק.

יואב קיש: מבחינתי, אותו רישיון ימשיך להתנהל בדיוק כפי שהוא מתנהל היום.

יואב קיש: יתרה מזאת, דווקא מה שאמרת לי חידד לי.

יואב קיש: בוא נשתמש במילה מגדל לתאר את כל שרשרת הערך כולל היצרן, שחקן בשוק, בין אם הוא חדש או לא חדש.

יואב קיש: לאלה הקיימים כיום אוטומטית יש להם את הרישיון המקומי.

יואב קיש: אם ירצו לעבור לשוק הייצוא הם יצטרכו לעבור את התהליך ואז יקבלו גם רישיון לייצא קנאביס.

יואב קיש: אז הוא יחזיק שני רישיונות, ייצוא ושוק מקומי.

יואל הדר: היום זה לא עובד כך.

יואל הדר: המגדלים מקבלים את הגידול עצמו והייצוא זה עם המוצר.

יואב קיש: אין בעיה, אז אני מפריד.

יואב קיש: אתם מביאים אותי למקום הזה בגלל חוסר ההסכמה שלכם.

יואב קיש: אם הייתם מסוגלים להגיד שמה שאני קבעתי, למשל מנגנון שאם יש ויכוח זה עולה לשר הבריאות.

יואב קיש: אני מזכיר לכולם מי זה שר הבריאות היום.

יואל הדר: זה לא שר הבריאות של היום.

יואב קיש: בסדר, אבל שר הבט"פ יכול לדבר איתו וזה כבר אינסטנציה גבוהה.

יואל הדר: אולי תעשה הפוך.

יואל הדר: לגבי נושא של רישוי עסקים, הרי מי שנותן את הרישיון בחוק החדש הוא גם יכול לבטל את הרישיון.

יואל הדר: אתה לא רוצה לקבל את המנגנון הזה כי לכאורה המשטרה היתה יכולה כי היא זאת שנותנת את האישור.

יואב קיש: רצינו מלכתחילה לעשות את זה ברישוי עסקים ולא רציתם.

יואל הדר: לא משנה.

יואל הדר: נניח שזה מקרה חריג.

יואל הדר: במקרה חריג אפשר לעשות.

יואל הדר: אנחנו מדברים רק על מיגון ואבטחה ולא לגבי שאר הבדיקות שהמשטרה עושה, זה יעלה לרמת השר לביטחון פנים ושר הבריאות.

יואל הדר: השר לביטחון פנים, לאחר התייעצות עם שר הבריאות, הוא זה שיקבע כי הוא אחראי לתחום הזה.

יואב קיש: ואם זה בנושא בדיקות אחרות?

יואל הדר: את זה לא ביקשנו.

יואב קיש: רגע.

יואב קיש: אם יש אי הסכמה לאחר שימוע?

יובל לנדשפט: אנחנו מדברים רק על מישהו שמפר את תנאי האבטחה.

יובל לנדשפט: בהנחה שעושים לו שימוש והשימוע יהיה משותף, אם יש הסכמה אין בעיה.

יובל לנדשפט: אם אין הסכמה, זה יעלה לדיון משותף של שני השרים והם יחליטו.

יואב קיש: מי זה הם יחליטו?

יואב קיש: בסוף צריך שר שיכריע.

יואב קיש: שר הבט"פ יקבע.

יובל לנדשפט: השר שיקבע זה שר הבריאות כי הוא אמון - - -

יואב קיש: אז זה הוויכוח.

יואב קיש: הוויכוח ממשיך רק ברמת השרים.

יואב קיש: אם זה מיגון ואבטחה אני רוצה שזה יהיה שר הבט"פ ואם זה על האישיות, התאגיד, חומר מודיעיני, אני רוצה את שר הבריאות.

יואב קיש: אתה מבין את ההבדל?

יואב קיש: אנחנו נלך לשם.

יואב קיש: אני עוצר לרגע.

יואב קיש: אני כן רוצה להמשיך בניסיונות של נוסח אחד כדי לפשט לשוק את העניין.

יואב קיש: אני אומר לכם עוד פעם, אם לא נמצא פתרונות כמו שאנחנו יכולים למצוא עכשיו, אז הסיטואציה תהיה שזה יהיה רק לייצוא ויהיה רישיון לשוק מקומי.

יואב קיש: בן אדם יכול להיפסל בייצוא ולהישאר עדיין שחקן בשוק מקומי.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, לזכותך ייאמר שהבאת את החוק ולצערי לא קיבלו את ההחלטות בזמן הנכון בלי החוק.

איתן ברושי: עכשיו אסור שהחוק יהפוך למצב שלא מתקדמים.

איתן ברושי: גם אני וגם חיים מביאים את הבשורה לחקלאות ויש פה מהלך היסטורי.

איתן ברושי: אם אנחנו נסבך אותו עד כדי כך שלא יקרה כלום אז לא הועלנו.

איתן ברושי: כל דבר מורכב צריך לעשות פשוט.

איתן ברושי: אם אתה תשלח את היזם ואת כל מי שעומד להשקיע לכל משרדי הממשלה – אתה העברת גם את החוק להקלה ברישוי עסקים.

איתן ברושי: אנחנו מחזירים את העסק הזה אחורה לדבר לא נורמלי.

יואב קיש: אתה עוד לא יודע מה עשינו אז למה אתה אומר?

איתן ברושי: דקה.

איתן ברושי: אני אומר שהעיקרון של הפשטות.

איתן ברושי: אנחנו ראשי הרשויות הופכים להיות המתאמים של הממשלה בהמון נושאים.

איתן ברושי: מה אתם רוצים, שמי שהולך לגדל קנאביס לייצוא ייקח 100 לוביסטים.

איתן ברושי: זה לא כל-כך מסובך כמו שזה נראה ולא צריך להפוך את זה ליותר מסובך.

איתן ברושי: מי שלא יעמוד בכללים, אז כמו בכל תחום יישלל ממנו הרישיון.

איתן ברושי: אבל עשית את זה גם בנושאים אחרים.

איתן ברושי: אני מבקש שזה יהיה פשוט כדי שנוכל להתקדם.

איתן ברושי: אל תפילו את זה בבירוקרטיה.

חיים ילין: אם לא נעבור את המשוכה עליה דיברנו כרגע, זה לא משנה כמה נדון על החוק, אנחנו ניתקע שם כי זאת נקודה מהותית.

חיים ילין: אמרתי כבר שבנושא מרכיבי ביטחון לא מוכן להתפשר עם אף אחד.

חיים ילין: אני אפילו יותר קיצוני מהרבה אנשים.

חיים ילין: אם המצלמה מזהה אדם שלא שייך לאותם אנשים שעברו את הבידוק, מבחינתי זה בכלל לא שיקול דעת, זה אוטומטי נסגר.

חיים ילין: עכשיו אני בא לצד השני.

חיים ילין: תן את הסמכות ואת האחריות גם לגוף השני כשלא מדובר על מרכיבי ביטחון.

יואב קיש: אתה חוזר על מה שאמרו.

חיים ילין: איפה הבעיות?

חיים ילין: תמיד הבעיות יהיו בתחום האפור.

חיים ילין: מה זה התחום האפור פה?

חיים ילין: הם עומדים בכל מרכיבי הביטחון אבל לכם יש מידע מודיעיני.

יואב קיש: זאת החלטה של משרד הבריאות, סיכמתי.

יואל הדר: זה לא על מידע מודיעיני, זה רק מיגון ואבטחה.

חיים ילין: בגלל שהטכנולוגיה מתקדמת אתה רשאי להביא את העדכון כל פעם שצריך היתר.

חיים ילין: בקב"א על פעם שצריך היתר חדש הם מעדכנים.

תמר ליברטי: אני מהייעוץ המשפטי של המשטרה.

תמר ליברטי: אני רוצה להבהיר.

תמר ליברטי: אנחנו נמצאים בהליך החקיקה הזה מתוך הבנה שהמקומות שבהם עוסקים גם בגידול, גם בייצור וגם בייצוא, הם מקומות שמחזיקים כמות גדולה מאוד של סמים מסוכנים.

תמר ליברטי: החשש הוא מפני זליגה של הסמים האלה לציבור.

תמר ליברטי: זה מבחינתנו זה הנושא העיקרי.

חיים ילין: תדעי לך שזליגה תהיה גם אם מגדלים פה וגם אם זה מגיע מחו"ל.

חיים ילין: זה בכל מקרה יהיה.

תמר ליברטי: הסיכון הזה שמפניו המשטרה נכנסה לסיפור הזה וניתנו לה הסמכויות, הוא לא שונה כשמדובר בגידול או כשמדובר בייצוא.

תמר ליברטי: הסיכון הוא אותו סיכון.

יואב קיש: היום יש מצב קיים ותיאורטית אני, תיאורטית, לא רוצה לשנות את המצב הקיים.

תמר ליברטי: אבל הליך החקיקה הזה נועד לתת למשטרה את הכלים לבצע את תפקידה, שזה לשמור על ביטחון הציבור מפני הזליגה.

יואב קיש: מצד שני, אנחנו לא הופכים את זה עכשיו לעסק שרק המשטרה אחראית עליו.

יואב קיש: מי שאחראי עליו זה משרד הבריאות, עם כל הכבוד.

תמר ליברטי: נכון, ולכן - - -

יואב קיש: אני לא מסכים עם מה שאמרת.

יואב קיש: אמרתי לך בצורה הכי ברור שיש שתי אפשרויות.

יואב קיש: או שתשכילו להגיע להסדר שישמור על מקומו של משרד הבריאות בהליך כמו שהצענו כרגע.

יואב קיש: אם לא, אני אפריד.

יואב קיש: למה לחזור ולדבר עשר פעמים על אותו דבר?

יואב קיש: אני מבקש להמשיך עם ההקראה.

יואל הדר: ההפרדה תיצור את הבירוקרטיה.

יואב קיש: נכון, אני נגד זה.

יואב קיש: בוא ניקח לדוגמה שלא היתה הסכמה עכשיו.

יואב קיש: הייתם אומרים: אנחנו לא מקבלים את הזכות לבטל וזה אצלנו ולא מוכנים שזה יעלה בקונסטלציה לשר הבריאות.

יואב קיש: אז הייתי אומר שזה נשאר שוק מקומי, רישיון מקומי X ומי שרוצה ייצוא זה יהיה Y ואז יהיו כללים אחרים.

חיים ילין: כל עוד שראש הממשלה לא לקח את הבט"פ על עצמו זה בסדר.

יואב קיש: כרגע אנחנו ממשיכים ברישוי אחד.

יואב קיש: יש לנו שאלות שנצטרך לתת להן פתרון בהמשך.

יואב קיש: אנחנו ממשיכים בהקראה.

יואב קיש: דברים שאמרנו שאנחנו צריכים לבדוק, נמשיך איתם אחר-כך אבל קודם אני רוצה להמשיך בהקראה.

איילת לוי נחום: אנחנו בעמוד 5, סעיף 25ד.

יואב קיש: לגבי השימוע אני רוצה להגיד מה אני סוגר כדי שיהיה ברור.

יואב קיש: זה נמצא בסעיף הקודם.

יואב קיש: השימוע יתקיים בהובלת המנהל בנוכחות המשטרה.

יואב קיש: נציג המשטרה חייב להיות מתואם שהוא מגיע לשימוע.

יואב קיש: אם אחרי השימוע אין הסכמה בין המנהל לנציג המשטרה וההחלטה היא שונה לכאן או לכאן, אזי, אם מדובר בעבירה על מיגון ואבטחה, זה עולה להחלטת השר לבט"פ עם התייעצות עם שר הבריאות.

יואב קיש: בכל מקרה אחר, החלטת שר הבריאות עם התייעצות עם שר הבט"פ.

יואב קיש: זה הנוסח.

יואב קיש: תמשיכי עם 25ד.

חיים ילין: עכשיו יהיה חוק.

חיים ילין: אם מסכימים אז יהיה חוק.

איילת לוי נחום: "סמכויות פיקוח 25ד.

איילת לוי נחום: (א) לשם פיקוח על ביצוע הוראות פרק זה בלבד רשאי שוטר שהסמיך מפקד מחוז של המשטרה – (1) לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח את ביצוען של הוראות לפי פקודה זו או להקל את ביצוען; בפסקה זו – "מסמך", לרבות פלט כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה–1995‏; (2) לבצע בדיקות, לערוך מדידות או ליטול דגימות של חומרים וכן למסור את הבדיקות למעבדה, לשמור אותן או לנהוג בהן בדרך אחרת; (3) להיכנס למקום שמתקיים בו עסק בתחום הקנבוס לצרכים רפואיים או מחקר, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים אלא על פי צו של בית משפט.

איילת לוי נחום: " יש פה שתי הערות.

יואב קיש: בגדול זה סעיף סטנדרטי.

יואב קיש: יש ויכוח על מי מסמיך?

יואב קיש: העמדה שלכם זה מפקד מחוז של המשטרה.

יואב קיש: מה העמדה שלכם?

טל ימיני: אני מהמשטרה.

טל ימיני: אנחנו מבקשים שזה יהיה דווקא אצל גורם ארצי.

טל ימיני: מכיוון שסמכויות פיקוח צריכות להיות גם לחוליית הקנאביס הרפואי שתהיה במטה הארצי, שהיא לא כפופה לגורם טריטוריאלי שזה מפקד המחוז.

טל ימיני: אותו גורם ארצי אחד יסמיך למעשה את כל בעלי התפקידים.

טל ימיני: זה מצמצם.

יואב קיש: למה את לא מסכימה עם זה?

יואב קיש: זה נראה לי הגיוני.

איילת לוי נחום: אפשר לקבל כל החלטה.

איילת לוי נחום: אני חושבת שבסמכויות פיקוח אנחנו מדברים פה על הגורם המסמיך לאותם שוטרים שיפעילו את הסמכות.

איילת לוי נחום: מדובר פה בזכות שניתנת ביחס לעסקים.

איילת לוי נחום: אני חושבת שהסמכות שנותנת את ההסמכה צריכה להיות סמכות בכירה.

יואב קיש: מה הדרגה שלו?

טל ימיני: הוא תת ניצב.

יואב קיש: אתם מבקשים את ראש אגף

איילת לוי נחום: זה תת ניצב לעומת ניצב.

יואב קיש: אתם מבקשים את ראש אגף חטיבת האבטחה?

טל ימיני: ראש חטיבת האבטחה, קצין בדרגת תת ניצב.

טל ימיני: זאת הפונקציה הבכירה המקצועית ביותר.

יואב קיש: מי מעליו?

טל ימיני: ראש אגף השיטור שהוא ניצב.

יובל לנדשפט: לזה הסכמנו, שיהיה ראש אגף השיטור שהוא ניצב.

יואב קיש: למה שזה לא יהיה הוא?

יואב קיש: אני רוצה שהוא יהיה המסמיך.

טל ימיני: אני חושב שזה אפשרי.

טל ימיני: זה נקרא ראש אגף השיטור והוא בדרגת ניצב.

יואב קיש: אני מבין את החשיבות שזה יהיה במטה כדי שירכז ויתכלל את הנושא וגם שיוכל לתכלל יחידה ארצית ולא רק מקומית.

יואל הדר: הייתי כותב קצין בדרגת ניצב.

יואל הדר: במשטרה מתחלפים בתפקידים ואני לא רוצה שייווצר מצב שלא יהיה מי שיסמיך.

אפרת טפליץ: אני ממשרד המשפטים.

אפרת טפליץ: מבחינתנו היה מקובל גם ראש אגף אבטחה.

אפרת טפליץ: אחד העקרונות החשובים, שיהיה גורם אחד ושיהיו קריטריונים אחידים.

אפרת טפליץ: אם אנחנו אומרים מפקד מחוז, אז יש כמה מפקדי מחוז.

יואב קיש: ירדנו ממפקד מחוז.

אפרת טפליץ: בגלל זה אני אומרת שחשוב שזה יהיה גורם אחד.

אפרת טפליץ: אם הבנתי נכון את ההצעה של יואל - --

יואב קיש: לא, ההצעה של יואל זה שאותו גורם אחד יכול להתחלף בין הניצבים במטה.

חיים ילין: את משנה את המבנה הארגוני.

חיים ילין: כמו שפעם היה שרל"ש של ראש הממשלה היה אלוף והיום הוא תת אלוף.

חיים ילין: אז מה, משנה חוק בגלל זה?

יואל הדר: פונקציה שנשארת זה רח"ט אבטחה.

יואל הדר: זאת פונקציה קיימת שכנראה לא תשתנה.

יואל הדר: הנושא של אגף שיטור זה משהו חדש כי קודם היה אגף מבצעים.

יואב קיש: מה הדרגה של רח"ט הבטחה?

טל ימיני: תת ניצב.

יואל הדר: זה גם בכיר.

טל ימיני: זה בכיר מאוד וזה העיסוק היום יומי המקצועי שלו.

יואל הדר: זאת רק הסכמה.

יואל הדר: צריכים שתהיה פונקציה קבועה.

יואב קיש: אני רוצה שהוא יהיה ניצב במטה המרכזי, שיהיה הגורם המתכלל היחידי.

יואב קיש: זה מה שאני רוצה.

יואב קיש: אין לי בעיה שהיום זה יהיה - - -

יואל הדר: זה יהיה ניצב במטה הארצי.

יואב קיש: בסדר.

איילת לוי נחום: כל נציב במטה?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: הם רוצים גמישות.

יואב קיש: שאם יתבטל תפקיד או שיהיה שינוי מבני.

ליאת אליהו סבאן: אני יכולה להציע ראש אגף השיטור או קצין אחר שיקבע המפכ"ל בדרגת ניצב.

יואב קיש: בסדר, נוסח טוב.

יואב קיש: אם התפקיד ישתנה או שתהיה רפורמה כזאת או אחרת, אני לא רוצה להיות בסיטואציה שהחוק עוצר להם.

יואב קיש: תקריאי את הנוסח עוד פעם.

איילת לוי נחום: "לשם פיקוח על הוראות פרק זה, יקבע שוטר שהסמיך ראש אגף שיטור או קצין אחר בדרגת ניצב שיקבע המפכ"ל".

יואב קיש: יש הערות לסעיף 25ג?

איילת לוי נחום: למשרד המשפטים יש הערות.

אפרת טפליץ: הנוסח מוסכם.

אפרת טפליץ: התבקשתי להבהיר למה הורדנו את המשפט של "בלבד".

אפרת טפליץ: באופן כללי, כמו שהיושב ראש ציין, בסמכויות פיקוח יש איזה מודל שלפיו אנחנו בכל החקיקה מסתמכים עליו וחשוב שהוא יהיה אחיד.

אפרת טפליץ: לעניין סמכות כניסה למקום, אנחנו מבחינים בין כניסה למקום מגורים, שברור שהפגיעה שם היא יותר פוגענית ולכן נדרש צו בית משפט.

אפרת טפליץ: אם לא מדובר במקום מגורים, אפשר להיכנס לצורך הפעלת סמכויות הפיקוח.

יואב קיש: תמשיכי עם ההקראה.

יואב קיש: סעיף 25ד1.

איילת לוי נחום: 25"ד1.

איילת לוי נחום: א.

איילת לוי נחום: היה יסוד סביר להניח כי מקום בו מתקיים עיסוק בקנאבוס לפי פרק זה פועל בניגוד לתנאי הרישיון, ובשל כך קיימת סכנה ממשית או חשש משמעותי לפגיעה בביטחון הציבור, רשאי מפקד מרחב של משטרת ישראל / מפקד המחוז של משטרת ישראל לצוות בכתב על בעל הרישיון המפעיל מטעמו או המחזיק מטעמו, להפסיק או להגביל את העיסוק בין בסגירת החצרים ובין בכל דרך אחרת הנראית לו מתאימה בנסיבות העניין, כדי להביא למניעת הסכנה או החשש לפגיעה בביטחון הציבור, והכל במידה שלא תעלה על הנדרש.

איילת לוי נחום: ב.

איילת לוי נחום: לא יינתן צו הפסקה מנהלי, אלא לאחר שמפקד משטרת המרחב (או מפקד המחוז, תלוי מה תחליט הוועדה – א.ל) התייעץ עם המנהל; ואולם מצא מפקד משטרת המרחב כי מתקיימות נסיבות דחופות, ויש לתת צו הפסקה מנהלי בלא דיחוי, רשאי הוא לתיתו והצו יובא לעיון המנהל כאמור, להבעת עמדתו, ללא דיחוי ולא יאוחר משלושה ימים לאחר מכן.

איילת לוי נחום: ג.

איילת לוי נחום: צו הפסקה מנהלי יעמוד בתוקפו לתקופה שיקבע בצו ונותן הצו רשאי לבטלה או להאריכה לתקופות נוספות, ובלבד שסך כל התקופות לא יעלה על 30 ימים.

איילת לוי נחום: ד.

איילת לוי נחום: בית משפט שלום רשאי, על פי בקשה בכתב של מי שהוציא את צו ההפסקה המנהלי להאריך את תוקפו של הצו, בתנאים שיקבע, לתקופה נוספת, שלא תעלה על 60 ימים, אם שוכנע כי הצו חיוני לצורך המשך מניעת הסכנה או החשש לפגיעה בביטחון הציבור שבשלה הוצא הצו, ורשאי הוא לחזור ולצוות כאמור מזמן לזמן.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: מה זה אומר "רשאי הוא לצוות"?

קריאה: 60 יום ועוד 60 יום.

יואב קיש: זה לא מוגבל רק ל-60?

קריאה: נראה שזה לעוד 60 יום.

יואב קיש: כבודו שופט בית משפט עליון?

יואב קיש: שופט בית משפט שלום?

יואב קיש: יועץ משפטי?

קריאה: ממש לא.

יואב קיש: אז למה אתה חושב שאתה יודע לענות לי על השאלה?

יואב קיש: משרד המשפטים, אתם יכולים להסביר לי מה הכוונה "רשאי הוא לחזור ולצוות כאמור מזמן לזמן"?

אפרת טפליץ: אני חושבת שאין מגבלה להגיד מראש שהצו יהיה ל-60 ימים נטו ואי-אפשר לחרוג מזה.

יואב קיש: בגלל זה אני לא מבין.

אפרת טפליץ: צריך לפנות אליו בבקשה להאריך.

יואב קיש: אנחנו אומרים שהצו יכול להיות עד 30 יום ברמה מנהלית.

יואב קיש: עולים לבית משפט עוד 30 ימים נוספים, נכון?

אפרת טפליץ: עוד 60 ימים.

יואב קיש: סה"כ אנחנו ב-90 יום.

יואב קיש: מעבר לזה יש אפשרות לתת בבית משפט שלום?

אפרת טפליץ: כן, אבל צריך בבקשה חדשה.

אפרת טפליץ: הוא נותן את הצו בסך הכול ל-60 ימים.

אפרת טפליץ: אם רוצים - - -

יואב קיש: זה לא מגביל את הזמן, זה מגביל את הזמן לבקשות.

יואב קיש: הבנתי.

איילת לוי נחום: "ה.

איילת לוי נחום: הוגשה לבית המשפט בקשה להארכת תוקפו של צו מנהלי, יעמוד הצו בתוקפו למשך שבעה ימים נוספים, כל עוד לא החליט בית המשפט החלטה אחרת.

כל אלה: (1) פרטים בדבר מיקום המקרקעין שבהם חל הצו, ככל שהדבר נדרש בנסיבות העניין; (2) תיאור העובדות שעל פיהן הוחלט לתת את הצו; (3) תקופת תוקפו של הצו והמגבלות שנקבעו במסגרתו; (4) פרטים בדבר הזכות לבקש את ביטול הצו; (5) פרטים בדבר אופן ההתקשרות עם נותן הצו.

כל אלה: ז.

כל אלה: צו הפסקה מנהלי יומצא למי שהצו ניתן כלפיו בדרך שבה מומצא כתב בית דין בהליך אזרחי.

כל אלה: ח.

כל אלה: ניתן צו לפי סעיף זה יודיע נותן הצו למנהל על מועד תחילת תוקפו והמגבלות שניתנו במסגרתו.

כל אלה: ט.

כל אלה: על צו הפסקה מנהלי ניתן לעתור לבית משפט שלום בתוך תקופת הצו.

כל אלה: בדונו בצו כאמור יקיים בית המשפט ביקורת שיפוטית על צו ההפסקה המנהלי.

כל אלה: הגשת העתירה לא תעכב את ביצוע הצו כל עוד לא החליט בית המשפט החלטה אחרת.

כל אלה: עתירה לפי סעיף זה תידון במעמד שני הצדדים בתוך שבעה ימים מיום הגשת העתירה.

כל אלה: "

יואב קיש: משרד הבריאות.

יואב קיש: היום אין לכם צו הפסקה מנהלי?

יובל לנדשפט: לא.

יואב קיש: זה נושא חדש מבחינת

יואב קיש: כם לסמכויות משטרה.

יובל לנדשפט: נכון.

יואב קיש: ברישוי עסקים יש לנו צו הפסקה מנהלי.

יואב קיש: בגלל שזה לא ברישוי עסקים, בגלל זה אין?

יובל לנדשפט: נכון.

יואב קיש: משרד המשפטים, מה העמדה שלכם?

אפרת טפליץ: הנוסח מוסכם.

יואב קיש: מי נותן את הצו.

אפרת טפליץ: אה, נכון.

אפרת טפליץ: הזכרתי לי משהו שאני לא מסכימה למשהו.

אפרת טפליץ: המודל הזה מבוסס על רישוי עסקים.

אפרת טפליץ: המשטרה חוזרת ואומרת שמהבחינה הזאת זה מאוד דומה לרישוי עסקים.

אפרת טפליץ: אני אזכיר, שברישוי עסקים מי שנותן את צו ההפסקה המנהלי כפי שנקבע ברפורמה זה מפקד מחוז.

אפרת טפליץ: זה גורם יותר בכיר ממפקד מרחב.

יואב קיש: כמה מרחבים יש?

טל ימיני: יש 17.

טל ימיני: יש שניים שהם לא רלוונטיים, נתב"ג והעיר העתיקה.

טל ימיני: אני אחסוך רגע לאפרת.

טל ימיני: בדיונים המקדימים היתה כוונה שרח"ט הבטחה ורישוי יהיה הגורם שהולך לביטול רישיון.

טל ימיני: עכשיו, כשהדבר הזה הוסדר ברמה יותר גבוהה ולא רצינו להעמיד את רח"ט הבטחה ורישוי מול החלטה של ממ"ז שכבר ניתנה, שמצפה שכביכול.

טל ימיני: אין בעיה שיהיה ממ"ז.

שאול כהן: אני ממשרד האוצר.

שאול כהן: יש נקודה שאני מבקש לשים עליה את הלב.

שאול כהן: יתכן פה מצב שבו יוצא צו הפסקה מנהלי.

שאול כהן: יכול להיות שיוצא צו הפסקה מנהלי ל-30 יום על-מנת לבדוק איזה נושא או להסדיר אותו.

שאול כהן: מכיוון שמדובר בגידול חקלאי, יכול להיות שלא רק יופסק המסחר ל-30 יום אלא שכל החווה וכל הגידולים ייהרסו.

שאול כהן: ההשלכות יכולות להיות הרבה יותר רחבות.

יואב קיש: את אומר שההשלכות של סגירה יכולות להיות קטסטרופלית.

יואב קיש: מה ההצעה שלכם, משרד המשפטים.

אפרת טפליץ: הנוסח עכשיו מדבר על הפסקה או הגבלה.

אפרת טפליץ: הכוונה היא שרק כשיש סכנה ממשית שהיא באמת ממשית שהיא באמת משמעותית.

אפרת טפליץ: זה לא שכל הפרה של תנאי מובילה לצו סגירה.

אפרת טפליץ: זה משהו שהוא מאוד משמעותי.

אפרת טפליץ: אני מחזקת את דבריו של שאול שצריך להגביל.

אפרת טפליץ: אם לא צריך לסגור את המקום לגמרי ואני חושבת שגם המשטרה מסכימה, לא תהיה סגירה הרמטית של העסק.

אפרת טפליץ: בגלל זה גם יש התייעצות עם המנהל, כך שהוא יוכל לתת את המקום של השיקולים שהמשטרה אינה יודעת.

שאול כהן: אני מבין אבל הנוסח כפי שהוא עכשיו לא מגביל את זה ומשאיר את הנושא לשיקול מפקד המחוז.

שאול כהן: מכיוון שיש השלכות, אני מציע לתת בנושא הספציפי - - -

יואב קיש: אתה חוזר על עצמך.

דובי אמיתי: אפשר לתת פה איזה פרק זמן בתוך הנוהל.

דובי אמיתי: לתת לחקלאי אופציה לתיקון הליקוי.

יואב קיש: אנחנו מדברים על צו הפסקה מנהלי כשקורה כשיש סכנה ממשית או חשש משמעותי לפגיעה בביטחון הציבור.

יואב קיש: לצורך העניין, הם זיהו אזור שמבריח סחורה החוצה.

דובי אמיתי: על זה אין מה לדבר.

יואב קיש: על זה אנחנו מדברים.

יואב קיש: מה זה סכנה ממשית או חשש ממשי?

יואב קיש: גם שם אתה מזהיר אותו, נותן לו קנס.

טל ימיני: יש מדרג של אכיפה עוד לפני כן.

יואב קיש: גם שם, יכול להיות שהם חושבים שאולי זה לא באמת ככה.

יואב קיש: יכול להיות שהם לא חייבים מייד לגרום לו מייד לסגור ולא להשקות.

יואב קיש: הם יגידו לו: אתה לא מוציא יותר שום סחורה.

יואב קיש: יש לך עובד אחד שיכול להיכנס בשביל להשקות והם מגדירים לו את התנאים.

יואב קיש: לכן הוספתי את הסעיף "תוך שימת לב לגידול עצמו".

יואב קיש: למנוע נזק לגידולים עצמם.

קריאה: חשוב להדגיש, הצו לא ניתן אוטומטית ל 30 יום.

יואב קיש: יכול להיות שגם 4 ימים יהרגו לו את הגידולים.

קריאה: יכול להיות.

קריאה: תמיד שוקלים ומתייעצים.

יואל הדר: זה שהמשטרה תוציא צו, אני לא מניח שמי שהוצא נגדו צו יחכה ויגד אמן למשטרה.

יואל הדר: מי שיקבל את הצו ויש לו עסק הוא ירוץ ישר לבית משפט.

יואל הדר: לכן החשש שמא יקרה משהו הוא חשש מאוד קטן.

יואב קיש: בסדר, אבל זה לא פוגע ובא לציין את המשמעות שאפשר לעצור פעילות בלי לגרום להרס של כל הגידולים באופן קבוע, זה הכול.

שאול כהן: אפשר לבקש שבמידה ויש הארכה בבית משפט שלום, תובא גם עמדת בעל הרישיון?

יואב קיש: תקרא את הנוסח.

יואב קיש: היועצת המשפטית, בבקשה.

איילת לוי נחום: אני רוצה להגיד שבחוק רישוי עסקים, כשמדברים על צו הפסקה מנהלי, יש מנגנון שאומר שאם ניתן צו הפסקה מנהלי, העיסוק יופסק בתוך 15 ימים.

איילת לוי נחום: רק אם יש נסיבות מיוחדות או נסיבות מיוחדות – זה משתלב עם מה שאתם מציעים כרגע.

איילת לוי נחום: אתם כבר מתחילים ממקום של סכנה ממשית.

יואב קיש: רק להוסיף את הסיפא שמדברת על שים לב למנוע נזק לגידולים עצמם.

יואב קיש: כמובן שזה במידת האפשר.

יואב קיש: שאול, קיבלתי את ההערה וסיכמנו.

יואב קיש: יש עוד הערות?

איילת לוי נחום: אנחנו עוברים עכשיו לצו הפסקה שיפוטי.

שחר ישראל: אני ממשרד המשפטים.

שחר ישראל: אני רוצה להעיר לגבי סעיף קטן ט.

שחר ישראל: אנחנו מבקשים שהביקורת השיפוטית על צו ההפסקה המנהלי, תיערך בבית משפט שלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום.

שחר ישראל: זה נוסח שהוא מקובל ומעוגן בשורה ארוכה של חוקים שנוגעים לביקורת שיפוטית.

איה גורצקי: אדוני, אנחנו מתנגדים.

איה גורצקי: היה לנו דיון ארוך על-כך.

יואב קיש: למה?

איה גורצקי: נשיא בית משפט שלום, תלוי באיזה מחוז מדובר.

איה גורצקי: כשמדובר במחוז תל-אביב, יושב הנשיא בבית משפט השלום בתל-אביב וכולם מגיעים לאותו בית משפט ואין בעיה.

איה גורצקי: יחד עם זאת, יש במדינה מחוזות מבוזרים, כמו מחוז הצפון ומחוז המרכז.

איה גורצקי: זה אומר שאם הנשיא יושב בראשון לציון, תחנת נתניה שיושבת במרחק של שעה מראשון לציון, תצטרך להגיע לשם, כולל המבקש עצמו שנמצא במקום אחר.

איה גורצקי: זה נהיה הרבה יותר גרוע כשמדובר באילת וצריך לנסוע לבאר-שבע.

איה גורצקי: איפה יושב הנשיא זה לא משנה, כי לא הנשיא בעצמו דן.

איה גורצקי: אין הבדל בין בית משפט שלום לבית משפט שלום ולכן כל בתי משפט השלום במחוז צריכים שיהיה להם שופט שבקיא בתחום הזה?

יואב קיש: איך את מתייחסת להערה שהיא אמרה שזה סטנדרט בחקיקה?

איה גורצקי: אני לא ראיתי את זה בשום חקיקה את הסטנדרט הזה.

איה גורצקי: העברנו כאן את חוק הכניסה לישראל, חוק הגבלת השימוש במקום.

איה גורצקי: באף אחד מהחוקים האלה זה לא נמצא.

יואב קיש: יש פה ויכוח על עובדות.

יואב קיש: אם תראי לי בחקיקה נוספת שזה קיים, אני הולך איתכם.

יואב קיש: המשטרה אומרת שזה לא קיים ואני לא עושה פה תקדים.

יואב קיש: אם זה קיים בחקיקה נוספת, כמו שאמרת, אז אני אקבל את הדברים.

יואב קיש: אומרת המשטרה שזה לא קיים, זה מיותר וזה מכביד.

יואב קיש: אני מקבל את עמדתם.

יואב קיש: אתם תקבלו את עמדת משרד המשפטים אם זה יהיה בחקיקה נוספת.

יואב קיש: תביאו לי את זה, אני לא קובע כרגע.

שחר ישראל: אני רוצה להסביר את ההנמקה שעומדת מאחורי הבקשה הזאת.

שחר ישראל: מדובר פה בהליך מנהלי שבא לביקורת ששיפוטית בערכאה שהיא ערכאה כללית.

שחר ישראל: כידוע, בבית משפט שלום אין היום ערכאות שהן מנהליות.

שחר ישראל: לכן אנחנו רואים שדיונים רבים שנוגעים לעניינים מנהליים לא נידונים לפי המשפט.

יואב קיש: אבל אז היית מבקש מחוזי ואז אני מבין את ההיגיון.

יואב קיש: את הלכת להיגיון אחר.

יואב קיש: לא ביקשת מחוזי, אמרת שאת רוצה את הנשיא ואמרת שזה קיים בחקיקה אחרת.

יואב קיש: אני לא רואה הבדל בין אם זה בית משפט של הנשיא או לא אלא אם זה קיים בחקיקה אחרת.

יכולה להגיד: לבוא ולהיסמך על זה שזה קיים בחקיקה אחרת, אני מבקש לראות את החקיקה.

שחר ישראל: לא, זה נסמך על שני הטעמים.

שחר ישראל: הסיבה שבגללה זה עוגן בשורה ארוכה של חוקים היא בגלל שרוצים לרכז עניינים מנהליים בבית משפט שבו יושב נשיא בית המשפט, כדי שתיווצר שם מומחיות הנוגעות למשפט מנהלי.

יואב קיש: זה מחייב שהנשיא יהיה בדיון?

שחר ישראל: לא.

יואב קיש: אז מה עשינו בזה?

יואב קיש: אני לא רוצה להיכנס לזה יותר.

יואב קיש: אם תביאי לי חוקים אחרים שבהם זה נמצא, אז אני אקבל את הגישה.

יואב קיש: אם זה לא קיים בחוקים אחרים, כפי שטוענים במשטרה, זה יישאר בנוסח הנוכחי.

איילת לוי נחום: בחוק הגבלת שימוש במקום, בחוק הכניסה לישראל, בחוק רישוי עסקים זה לא מופיע.

קריאה: חוק רישוי עסקים שהוא מאוד דומה ברציונל לרעיון הזה, מופיע בית משפט שלום או בית משפט לעניינים מקומיים.

יואב קיש: סיכמנו, הלאה.

אפרת טפליץ: אני רק אגיד שברישוי עסקים זאת גם היתה העמדה שלנו.

טל ימיני: את לא לוקחת בעל עסק ממקום למקום שעה נסיעה.

יואב קיש: בואו נשים את חוק רישוי עסקים בצד כרגע.

יואב קיש: תראו לי באיזו חקיקה היא קיימת ואז אני אחליט אם זה רלוונטי, כי לא בהכרח זה רלוונטי לעניין.

יואל הדר: זה לטרטר את האנשים.

יואב קיש: יש משמעות למקום ומצד שני, יש גם משמעות לביקורת השיפוטית, אז נשמע.

יואב קיש: אני חייב להגיד גם למשרד המשפטים וגם למשטרה, שמה שאחליט, זה לא סוף העולם.

יואב קיש: בעניין הזה גם אתם יכולים לחיות עם זה וגם הם יכולים לחיות עם זה.

יואב קיש: תמשיכו בהקראה.

איילת לוי נחום: "צו הפסקה שיפוטי 25ה.

איילת לוי נחום: (א) היה יסוד סביר להניח כי מקום שמתקיים בו עיסוק בקנבוס לפי פרק זה פועל בניגוד לתנאי הרישיון או כי יש סכנה ממשית או חשש משמעותי לפגיעה בביטחון הציבור, רשאי בית משפט שלום, לבקשת תובע כהגדרתו בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב) תשמ"ב-1982, לצוות על בעל הרישיון, על בעל המקום, המפעיל, להפסיק או להגביל את העיסוק, בין בסגירת החצרים ובין בכל דרך אחרת הנראית לו מתאימה בנסיבות העניין כדי להביא להפסקת הפרת תנאי הרישיון למניעת הסכנה או החשש לפגיעה בביטחון הציבור והכל במידה שלא תעלה על הנדרש (בפרק זה – צו הפסקה שיפוטי).

איילת לוי נחום: (ב) בבואו לתת צו הפסקה שיפוטי ישקול בית המשפט בין השאר את הפגיעה בבריאות הציבור ותובא בפניו לעניין זה עמדת המנהל.

איילת לוי נחום: (ג) תוקפו של צו הפסקה שיפוטי יהיה לתקופה שלא תעלה על 60 יום, ורשאי בית המשפט לחזור ולצוות כאמור מזמן לזמן.

איילת לוי נחום: (ד) מתן צו הפסקה שיפוטי אינו מותנה בנקיטת הליכים נוספים לפי פרק זה.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: מה ההערה שלך?

איילת לוי נחום: קראנו עכשיו שני סעיפים של צו הפסקה מנהלי וצו הפסקה שיפוטי.

איילת לוי נחום: לעמדתי, לא ניתן לתת צו הפסקה מנהלי אם הלכתם כבר בתהליך של צו הפסקה שיפוטי.

איילת לוי נחום: יש סעיף דומה בחוק רישוי עסקים.

מציעה להוסיף: אולי אפילו כתב אישום, מה עמדתכם?

יואב קיש: נראה לי הגיוני.

איילת לוי נחום: אני מתלבטת לגבי כתב האישום כי אני לא יודעת אם זה רלוונטי או לא.

איה גורצקי: אני מסכימה.

יואב קיש: איזה נוסח?

איה גורצקי: אני לא רואה את הרלוונטיות של כתב אישום כי בית משפט שדן בכתב האישום זה לא בהכרח בית משפט שידון בצו.

איה גורצקי: אבל כשיש בקשה תלויה ועומדת לבית משפט, לא ראוי שאנחנו נלך ונסגור.

יואב קיש: הוועדה תנסח את זה וזה יוסף.

יואב קיש: עוד הערות?

טל שמחה: אני ממשרד החקלאות.

טל שמחה: בסיכומים המוקדמים בינינו סוכם שנכניס סעיף שאם יינתן צו הפסקה שיפוטי תוגש לאחר מתן הודעה למנכ"ל של משרד החקלאות.

טל שמחה: הסיבה לכך נובעת מחוק ההתיישבות.

טל שמחה: היום, מי שמקבל היתר לגידול ומתחיל לפעול בתחום צריך בעצם לקבל היתר ממשרד החקלאות.

טל שמחה: אם, לצורך העניין, מתקבל צו כזה, אנחנו נשמח לדעת על זה.

יואב קיש: לפני שאשכח, להוסיף בסיפה של 25ה(א) גם את מה שכתבנו בסעיף הקודם, תוך תשומת לב לא לפגוע בגידול.

יואב קיש: עכשיו לגבי השאלה שלך.

יואב קיש: למה במנהלי לא ביקשת את זה?

טל שמחה: כי אתם אמרתם שהשיפוטי גובר על המנהלי.

יואב קיש: אמרו שאם יש הליך שיפוטי, לא ילכו להליך מנהלי.

יואב קיש: זה מה שאמרו.

יואב קיש: יכול להיות הליך מנהלי שגם שם אולי תרצה להיות מיודע, לא?

טל שמחה: אז בשניהם, אדוני.

יואל הדר: ישנם עוד משרדי ממשלה שאולי רוצים לדעת מה קורה.

יואל הדר: אם אנחנו עושים את זה, אנחנו יכולים לפגוע בייצוא אז צריך לדווח למשרד הכלכלה.

יואל הדר: יש גם את משרד האוצר.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: אז מה עושים?

יואל הדר: אמרנו שמשרד הבריאות הוא המרכז.

יואל הדר: הוא יעביר לכל הגופים הרלוונטיים.

קריאה: אפשר להוסיף סעיף שהמנהל יעדכן את המשרדים.

יואב קיש: לא צריך בחוק, זה יקרה.

יואב קיש: יש דברים שאם אני מכניס לחוק זה רק מסבך.

יואב קיש: בסוף נהפוך אותך לעבריין כי שכחת לדווח.

הרביעית כתוב: מה הטעם?

הרביעית כתוב: אם אנחנו רואים בביקורת משותפת משהו שיכול לפגוע בבריאות הציבור.

אפרת טפליץ: זה לא נדון איתנו קודם.

יואב קיש: למה את מתפרצת?

יואב קיש: אני אתן לך להגיב.

יואב קיש: אתה אומר דבר שונה.

יואב קיש: היום בחוק אין לך צו סגירה מנהלי בגלל בריאות.

יואב קיש: עכשיו אתה רוצה סמכות נוספת להמשך הסגירה אם זה חשש לבריאות.

יואב קיש: אני מצטער, כמו שאני אומר למשטרה שהם חיפשו כל מיני סמכויות, אני לא הולך עכשיו לתת למשרד הבריאות סמכויות שלא היו לו עד היום.

יובל לנדשפט: בסדר.

יואב קיש: עוד הערות?

יואב קיש: סיימנו גם עם צו הפסקה שיפוטי.

יואב קיש: אני רוצה רגע לרכז כי אלה שני נושאים מאוד חשובים.

יואב קיש: מישהו רוצה להעיר לגבי הצו השיפוטי או המנהלי בנוסף לתיקונים שעשינו?

אפרת טפליץ: אני רוצה להתייחס לנוסח.

אפרת טפליץ: אני רוצה להתאים את הנוסח לגבי על מי חל צו הפסקה שיפוטי בדומה למנהלי, שזה בעל רישיון או המחזיק מטעמו או המפעיל מטעמו.

אפרת טפליץ: שזה יהיה אותו נוסח.

יואב קיש: ההערה התקבלה, התאמת נוסח.

איילת לוי נחום: לא היתה לכם הערה לגבי התיעוד בצו הפסקה מנהלי?

איילת לוי נחום: הדיון בבקשה למתן צו יתועד בפרוטוקול?

אפרת טפליץ: זה לעניין סדרי דין.

יואב קיש: עוברים לסעיף 25ו, חומר חסוי.

איילת לוי נחום: "חומר חסוי 25ו.

איילת לוי נחום: (א) בדיון בבקשה כאמור בסעיף 25ה וסעיף 25ו (צריך לעשות כאן התאמה של הסעיפים אבל הכוונה היא בבקשה לפי צו הפסקה שיפוטי וצו הפסקה מנהלי – א.ל), רשאי התובע לבקש לפרט או להציג לפני המשפט בלבד עובדות או מידע שעליהם מבסס את טענותיו (בסעיף זה חומר חסוי); בקשה כאמור תוגש בכתב ותהיה מנומקת, ככל שהדבר מתאפשר בנסיבות העניין, וככל שאין בכך כדי לפגוע בטעמים אשר עומדים בבסיס הבקשה עליהם מבקשים להגן.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: רגע, לא הבנתי את הסיפה הזה.

איילת לוי נחום: גם אני לא, כי אני לא מסכימה איתה.

יואב קיש: מה המשמעות?

איילת לוי נחום: הם רוצים לא לנמק במצבים מסוימים.

איילת לוי נחום: הרי הבקשה היא לבית משפט, אז בפני בית משפט אתם לא רוצים לחשוף את הנימוקים?

איה גורצקי: לא.

איה גורצקי: הבקשה מוגשת לבית המשפט אבל היא פתוחה גם לצד שכנגד.

איה גורצקי: לכן בבקשה אנחנו רושמים נימוקים כלליים ומציגים את המידע המודיעיני או המידע החסוי במעמד צד אחד לבית המשפט.

יואב קיש: זה בסדר, אבל הנוסח פה לא ברור.

איה גורצקי: זה פשוט הועתק מחוק אחר.

איה גורצקי: אפשר לנסח את זה אחרת.

איילת לוי נחום: את הסיפה לא ראיתי בחוקים אחרים.

איילת לוי נחום: יש.

איילת לוי נחום: זה הועתק מחוק הגבלת השימוש במקום האינטרנטי.

איילת לוי נחום: אני מסכימה, גם שם חשבנו שהנוסח לא טוב.

יואב קיש: זה לא ברור, אני מבקש לתקן את זה.

יואב קיש: תמשיכי עם ההקראה.

איילת לוי נחום: "(ב) בית המשפט רשאי להיענות לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) ולהסתמך על החומר החסוי, אם מצא כי גילויו בנוכחות המשיב עלול לפגוע בחקירה או באינטרס ציבורי חשוב אחר; החומר החסוי יסומן, יוחזר למבקש לאחר העיון והדבר יירשם בפרוטוקול.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: מי זה המבקש, המשטרה?

איה גורצקי: התובע.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני מבין שזה נוהל רגיל כאשר את עוסקים בחומרים מודיעיניים?

איה גורצקי: כן.

איילת לוי נחום: "(ג)

איילת לוי נחום: בית המשפט יודיע למבקש ולמשיב על החלטתו בבקשה לפי סעיף קטן (א), ורשאי הוא לקבוע שנימוקי ההחלטה, כולם או מקצתם, יהיו חסויים.

איילת לוי נחום: (ד) החליט בית המשפט שלא להיעתר לבקשה בדבר אי-גילויו של החומר החסוי לפי סעיף קטן (א), רשאי המבקש להודיע כי הוא חוזר בו מהגשת החומר החסוי, ומשעשה כן לא יועמד החומר לעיון המשיב והשופט יתעלם ממנו לצורך החלטותיו.

איילת לוי נחום: (ה) החליט בית המשפט שלא להיעתר לבקשה בדבר אי-גילויו של החומר החסוי לפי סעיף קטן (א), רשאי תובע לערער על החלטת בית המשפט בעניין זה בתוך 15 ימים ממועד מתן ההחלטה, לפני בית משפט של ערעור אשר ידון בערעור בשופט אחד.

איילת לוי נחום: (ו) הודיע תובע לבית המשפט שהחליט כאמור בסעיף קטן (ה) כי הוא שוקל להגיש ערעור כאמור באותו סעיף קטן, לא יעביר בית המשפט את החומר החסוי למשיב עד להכרעה בערעור.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: מה זה בית משפט של הערעור?

איה גורצקי: אם מי שדן זה בית משפט השלום, אז זה יהיה בית המשפט המחוזי.

יואב קיש: זאת אומרת, הוא בא עם חומר לשופט ואומר שזה חסוי.

יואב קיש: השופט יכול להגיד שזה חסוי, מחזיר וזה נשאר כשיקול דעת וזה עדיין במעמד צד אחד.

יואב קיש: נכון?

איה גורצקי: כן.

יואב קיש: הצד השני לא יודע מזה?

איה גורצקי: הוא יודע שיש חומר אבל לא יודע מה.

יואב קיש: הוא יכול להגיד שהוא לא מקבל ואז יש לכם אפשרות לומר שאתם מקבלים את דעת השופט ואתם שומרים אצלכם ונמחק מהפרוטוקול והיה כלא היה.

יואב קיש: יש אפשרות להגיד שאתם מוכנים שזה לא יהיה חסוי ואז להגיש את זה אבל זה כנראה לא יקרה.

יואב קיש: או להגיד: אני מערער, הולך לשופט דרג גבוה תוך 15 ימים.

יואב קיש: הוא בוחן את החומרים ומחליט אם הוא פוסל.

יואב קיש: במידה והחליט כמו השופט בדרגה הנמוכה החומר לא עובר.

יואב קיש: הבנתי.

איה גורצקי: כשיש החלטה שיפוטית להעביר, אנחנו צריכים החלטה אחרת שמעכבת את ביצוע ההעברה.

יואב קיש: אתם צריכים להסכים להחלטה להעביר?

איה גורצקי: לא.

איה גורצקי: ברגע שבית משפט השלום החליט לחשוף את החומר החסוי, אני מחויבת במקום לתת אותו לצד השני.

יואב קיש: הבנתי, את לא יכולה להגיד שזה חסוי ואת לא רוצה וכי את הולכת לערער.

איה גורצקי: אין דבר כזה.

איה גורצקי: אני צריכה לתת לו מייד ואז אני צריכה לקבל שהות לפנות לערעור.

יואב קיש: זאת אומרת, שאין מצב שאתם מביאים חומר שהוא חסוי מבחינתכם.

יואב קיש: יש אי הסכמה של בית המשפט שזה חסוי ואתם עדיין יכולים להגיד: זה לא יהיה לדיון ואני שומרת את זה אצלי בתור חסוי.

יואב קיש: אין מצב כזה.

יואב קיש: אם בית משפט אמר שזה לא חסוי, אתם חייבים למסור.

איה גורצקי: אלא אם כן החלטנו שאנחנו לא מסתמכים על זה ומבקשים למשוך.

יואב קיש: אז אם אתם מושכים את זה, אז למה סעיף ו' קורה.

איה גורצקי: אם אנחנו מושכים את זה, אין בעיה.

איה גורצקי: סעיף ו' קורה במצב שבו אנחנו מתעקשים להסתמך על חומר.

יואב קיש: איפה זה כתוב שה' קורה רק במצב שאתם מתעקשים?

איה גורצקי: אני שוקלת להגיש ערעור רק במצבים שבהם אני רוצה להסתמך על החומר.

יואב קיש: קשה לי להבין, במהות אין לנו בעיה.

יואב קיש: בה' אנחנו אומרים שהוא החליט שלא להיעתר לבקשה.

יואב קיש: אז למעשה, ברגע שהוא החליט לא להיעתר לבקשה אנחנו עוד פעם בצומת.

יואב קיש: זה לא מופיע פה.

יואב קיש: יש פה שלושה דברים: אפשר לערער, אפשר למשוך ואפשר להמשיך לגלות.

יואב קיש: ו' מתייחס רק כשהסכמתם לגלות.

איה גורצקי: זה יוסדר בנוסח.

אפרת טפליץ: אני מנסה להבין את ההצעה שלך.

יואב קיש: אני אסביר.

יואב קיש: הגענו לסעיף ה'.

יואב קיש: בסעיף ה' החליט בית המשפט שהוא לא מאשר שזה חומר חסוי.

יואב קיש: אז ראשי התובע לערער תוך 15 ימים.

יואב קיש: אם הוא לא מחליט לערער מה קורה?

אפרת טפליץ: או שהוא יחשוף את המידע.

איה גורצקי: הוא יכול למשוך את המידע.

איה גורצקי: אז רק לשנות את הסדר של הנוסח.

יואב קיש: בסעיף ד' הוא יכול למשוך.

יואב קיש: ה' קורה רק אם ד' לא קרה.

יואב קיש: אז רק חידוד במקרה ולא משך.

אפרת טפליץ: בגלל שהמודל הזה קיים בעוד חוקים כמו חוק הגבלת שימוש במקום, להישאר עם הנוסח הזה ולא לשנות.

יואב קיש: אז רגע, אני אקרא מהתחלה.

יואב קיש: מה לעשות?

יואב קיש: זה לא ברור בחוק.

יואב קיש: אני מצטער לעדכן אותך שהנוסח שלכם לא ברור.

יואב קיש: תקראי את סעיף ו', לצורך העניין הוא לא מתייחס לד'.

יואב קיש: בואו נגיד שאדם נורמטיבי שלא מחפש התפלפלויות עורכי דין אז זה יתקבל, אבל אם אתה מסתכל על הנוסח הוא לא מסדיר את זה בצורה ברורה.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: "ולא השתמש בזכותו לפי סעיף ד'".

יואב קיש: תגידי לי אם אני לא צודק.

אפרת טפליץ: בסדר.

אפרת טפליץ: אני חושבת שזה ברור אבל אין לי התנגדות.

יואב קיש: אז נתקן את סעיף ה' כמו שאמרנו.

יואב קיש: בה' יהיה ברור, שבמקרה שהמשטרה לא השתמש בסעיף ד'.

איילת לוי נחום: "ולא הודיעה כאמור בסעיף קטן ד'".

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: זה מה שהיה חסר.

יואב קיש: תמשיכי.

איילת לוי נחום: " (ז) בדיון בערעור לפי סעיף קטן (ה) רשאי בית המשפט לעיין בחומר החסוי ולקבל פרטים נוספים מהתובע בלי לגלותם למשיב.

איילת לוי נחום: "

אפרת טפליץ: המודל הזה של ראיות חסויות לקוח מחוקים אחרים.

אפרת טפליץ: בחוקים אחרים יש גם התייחסות לסדרי דין.

אפרת טפליץ: אנחנו חושבים, שאם אנחנו כבר מסדירים את כל העולם הזה, להוסיף גם התייחסות דומה בחוקים אחרים לעניין סדרי דין.

יואב קיש: למה הכוונה?

אפרת טפליץ: שלדיון בבקשה יזומן בעל הרישיון או ההיתר, הדיון יתועד בפרוטוקול בלי שיהיה בתיעוד כדי לגלות חומר חסוי כמשמעותו בסעיף הקודם.

יואב קיש: אני לא רואה בעיה עם זה.

יואב קיש: אין בעיה, מקבלים.

יואב קיש: הגענו לסעיף 25ו.

איילת לוי נחום: "ביצוע צו הפסקה מנהלי או שיפוטי

איילת לוי נחום: אולי כדאי שתסבירו את התחלופה של הסעיפים מהמחיקה שהופיעה בקריאה הראשונה.

איילת לוי נחום: יש פה את העניין של הרחקת טובין.

איילת לוי נחום: אתם רוצים להסביר את זה?

איילת לוי נחום: משרד המשפטים אתם מסכימים לנוסח הזה?

אפרת טפליץ: זה נוסח מוסכם על הממשלה להחליף את מה שהיה בקריאה הראשונה.

אפרת טפליץ: מה שהיה בקריאה הראשונה זה נוסח ברישוי עסקים שזה נוסח ישן שאנחנו לא משתמשים בו יותר.

אפרת טפליץ: הוא רחב מידי לטעמנו.

אפרת טפליץ: יש פה הסכמה.

יואב קיש: עוד מישהו רוצה להתייחס ל-26ו?

איילת לוי נחום: אני רוצה לעשות את ההתאמות.

איילת לוי נחום: "אמצעים סבירים לרבות שימוש ברוח", זה יהיה ב"כוח סביר", כמובן.

אפרת טפליץ: בסדר.

יואב קיש: עוד משהו?

אפרת טפליץ: יש להוסיף את הנושא של הפרת הצו.

איה גורצקי: זה אמור להיות בין 25ו ל-25ז.

איה גורצקי: זה לא מופיע בנוסח.

יואב קיש: הערות ל-25ו קודם.

שאול כהן: יש 25 ופעמיים.

שאול כהן: אני רוצה לשאול שאלת הדיוט בהקשר לחומר החסוי.

שאול כהן: המבקש, בעצם הנתבע, הוא יכול לערער על החלטת בית המשפט.

יואב קיש: לא, יכול להיות שהוא אפילו לא יידע על זה.

יואב קיש: באופן עקרוני הם פונים למשטרה.

שאול כהן: הוא יודע שיש חומר חסוי.

יואב קיש: רק אחרי שהשופט אישר.

איה גורצקי: הוא יודע שיש חומר חסוי, הוא יודע שאנחנו מסתמכים עליו.

איה גורצקי: בפרקטיקה, כשיש לנו אפשרות לגלות פראפרזה מהחומר החסוי, אנחנו גם עושים את זה במידת האפשר, אם זה לא חושף שיטות, אמצעים, מקורות או מסכן חיי אדם.

איה גורצקי: הוא יודע על כל התהליך, הוא רק לא יהיה נוכח בו ולא יראה את כל החומר במו עיניו.

יואב קיש: הוא יודע שאתם פונים בבקשה לחומר חסוי?

יואב קיש: זה מה שהתכוונת בסדרי דין?

איה גורצקי: לא.

איה גורצקי: במסגרת הבקשה שלנו המפורטת אנחנו מציינים שיש לנו חומר חסוי ונבקש להציגו לבית המשפט במעמד צד אחד.

איה גורצקי: זה מה שהוא יודע.

שאול כהן: אם בית המשפט נענה לבקשתכם כאמור בסעיף ב', האם המבקש יכול לערער לבית משפט גבוה יותר?

איה גורצקי: לא.

יואב קיש: זאת הפרקטיקה.

קריאה: הוא יכול במסגרת ערעור על ההחלטה.

איה גורצקי: אם ההחלטה לטובתו זה לא משנה לו.

איה גורצקי: אם ההחלטה לרעתו, הוא ממילא יערער.

איה גורצקי: זאת החלטת ביניים בתוך הליך.

יואב קיש: סיימנו עם 25ו.

יואב קיש: מה רציתם להוסיף?

איה גורצקי: נשאלת השאלה מה קורה כשאדם מפר צו הגבלה מנהלי או שיפוטי?

איה גורצקי: הוא מפר הוראה שיפוטית.

איה גורצקי: בדרך כלל יש לנו הוראה כללית בחוק העונשין שמדברת על הפרת הוראה חוקית.

איה גורצקי: דינה שנתיים או קנס ואפשר להעמיד לדין בגין העבירה הזאת.

איה גורצקי: יחד עם זאת, בחוקים המקבילים, שמהם שאבנו את ההשראה, כמו הגבלת השימוש במקום, חוק הכניסה לישראל, רישוי עסקים, יש סעיף ספציפי של הפרת צו הגבלת שימוש במקום.

איה גורצקי: הוא זהה להפרת הוראה חוקית מבחינת העונש.

איה גורצקי: זה מה שאנחנו מבקשים לעשות כאן.

יואב קיש: גם ברישוי עסקים שמנו את זה?

איה גורצקי: כן.

איה גורצקי: זה כדי להבהיר לבן אדם את המסר שאם אתה מפר צו של בית המשפט, אתה צפוי - - -

יואב קיש: זה נראה לי בסדר.

יואב קיש: אפי, יש לכם הערה?

אפרת טפליץ: אין הערה.

יואב קיש: תקריאי את הנוסח שאת מבקשת כדי שיהיה בפרוטוקול ונדע על מה אנחנו מדברים.

יואב קיש: את המהות הסברת, עכשיו תקריאי את הנוסח.

יואב קיש: שמישהו יעבוד על הנוסח ואנחנו נמשיך עם ההקראה.

יואב קיש: כשיהיה לכם נוסח תעצרו אותנו ונוסיף בין 25ו ל-25ז את הנוסח.

יואב קיש: תמשיכי ל-25ז.

איילת לוי נחום: "הפרת תנאי מתנאי הרישיון 25ז.

איילת לוי נחום: (א) הפר אדם תנאי מתנאי הרישיון, דינו – מאסר 18 חודשים (פה ביקשו לשנות ל-24 חודשים והם יסבירו – א.ל) או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל"ז–1977‏ ; עבירה כאמור היא מסוג העבירות של אחריות קפידה.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: מה זה הקנס ב-61(א)(3)?

איה גורצקי: 75,600 שקלים.

יואב קיש: מה המשמעות של אחריות קפידה.

איילת לוי נחום: ברגע שהפרת את התנאי ביצעת את העבירה.

אוסנת חיטרון: לא צריך יסוד נפשי.

יואב קיש: למה 24 חודש?

איה גורצקי: משום שזה הנוסח שקיים להפרה.

איה גורצקי: זה העונש הקבוע בחוק הכללי לעבירה של הפרת הוראה חוקית.

איה גורצקי: אנחנו לא רואים הבדל בין העבירות.

יואב קיש: עבירה של הפרת קפידה זה 24 חודש?

איה גורצקי: לא.

איה גורצקי: עבירה של הפרת הוראה חוקית, כל הוראה חוקית, בין אם היא ניתנה על-ידי פקיד ממשלה ובין אם היא ניתנה על-ידי בית משפט, היא עבירה שעונשה שנתיים.

איה גורצקי: כדי שלא ליצור זילות ולהגיד שזה פחות חשוב מכל הוראה חוקית אחרת.

יואב קיש: מה עמדת משרד המשפטים?

אוסנת חיטרון: מקובל אבל יש לי שני חידודים.

אוסנת חיטרון: קודם כל, לעניין עבירה של אחריות קפידה, כמו שקבוע בחוק העונשין.

אוסנת חיטרון: בשביל לגזור עונש מאסר נדרש הוכחה של מודעות ולא ניתן להסתפק ביסוד נפשי של אחריות קפידה.

אוסנת חיטרון: מחשבה - - -

יואב קיש: אתם בעד או נגד הנוסח?

אוסנת חיטרון: אנחנו מסכימים לנוסח, זאת הערה לפרוטוקול.

יואב קיש: את זה שאלתי והסבירו לי.

אוסנת חיטרון: הערה שנייה.

אוסנת חיטרון: אנחנו כאן יוצרים עבירה חדשה של הפרת תנאי וחשוב לנו להבהיר לפרוטוקול שככל שנסיבות העניין מעלות שמתקיימים יסודות של עבירה אחרת בפקודת הסמים, יסוד עובדתי ויסוד נפשי של עבירה מקבילה, זה שאנחנו יוצרים פה עבירה חדשה של הפרת תנאי, זה לא גורע מסמכות התובע להגיש כתב אישום בעבירה חמורה יותר.

יואב קיש: זה ברור, לא?

אוסנת חיטרון: חשוב לנו להבהיר את זה.

קריאה: העבירות האלה לא באות לגרוע מכל דין אחר שקיים.

קריאה: זה גם כתוב בהמשך.

יואב קיש: אז אני מסכים.

יואב קיש: למשרד המשפטים יש הסכמה לעבור ל-24 חודשים וחוץ מזה אין לו הערות לנוסח.

איה גורצקי: אני מבקש לחזור לנוסח.

יואב קיש: תני לי לסיים.

יואב קיש: יש הערות לסעיף 25ז, כמו שהוא כרגע?

יואב קיש: אנחנו עוברים ל-24 חודשים.

יואב קיש: עכשיו אנחנו חוזרים לתוספת הסעיף שמדבר על מי שהפר צו מנהלי או שיפוטי.

יואב קיש: תקריאי, בבקשה.

איה גורצקי: "המפר הוראות צו הגבלה מנהלי או צו הגבלה שיפוטי, דינו מאסר שנתיים".

קריאה: פה זה נקרא צו הפסקה.

יואב קיש: זה כדי להראות את מה שברור.

איה גורצקי: יש את זה בחוק הגבלת שימוש במקום, חוק הכניסה לישראל וגם ברישוי עסקים.

איה גורצקי: זה חשוב שמבקשי רישיונות ידעו ושיהיה להם את כל ההסדר מול העיניים בחוק אחד.

יואב קיש: בסדר, אני מקבל.

יואב קיש: משרד המשפטים מסכים.

יואב קיש: הגענו ל-25ז(1).

איילת לוי נחום: "עבירת קנס 25ז1 (א) השר לביטחון הפנים, בהסכמת שרת המשפטים ושר הבריאות ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי להכריז, בצו שיפורסם ברשומות, על עבירה לפי חוק זה כעל עבירת קנס; הוראות סעיף 221(ד) לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982 (בחוק זה – חוק סדר הדין הפלילי), לא יחולו לעניין הכרזה על עבירת קנס לפי סעיף קטן זה.

איילת לוי נחום: (ב) על אף הוראות סעיף 221(ב) לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב) התשמ"ב-1982 , רשאי השר לביטחון הפנים בהסכמת שר המשפטים ושר הבריאות, לקבוע שיעור קנס העולה על סכום הקנס הקבוע בסעיף האמור ושיעור קנס לכל יום בו העבירה חוזרת או נמשכת.

איה גורצקי: את ג' אנחנו מוחקים.

יואב קיש: סעיף ג' נמחק.

יואב קיש: תסבירי מה מהות הסעיף.

איילת לוי נחום: אני מבינה שאתם רוצים לקבוע פה איזה הסדר שונה מחוק סדר הדין הפלילי, שונה מסעיף 221ד לחוק סדר הדין הפלילי.

איילת לוי נחום: משרד המשפטים, אולי כדאי שאתם תסבירו.

איילת לוי נחום: חוק סדר הדין הפלילי קובע שהעבירות האלה יקבעו על-ידי שר המשפטים ופה זה הסדר שונה.

יפעת רווה: נכון.

יפעת רווה: ברירת המחדל - - -

יואב קיש: מה זה 221ד?

יפעת רווה: אני ממשרד המשפטים.

יפעת רווה: ככלל, ברירת המחדל לפי חוק סדר הדין הפלילי היא שבעבירות קנס, קנס המקסימום הוא 730 שקלים.

יפעת רווה: שנית, שר המשפטים קובע את זה בהסכמת השר הממונה.

יפעת רווה: לשני הדברים האלה יש חריגים.

יפעת רווה: לנושא של שיעור עבירות הקנס אז יש חוקים שבהם נקבע, בגלל הנושא שבו מדובר, חריגה מ-730 שבאמת למטריה הזאת זה סכום נמוך.

יפעת רווה: בעניין הזה הסכמנו עם המשטרה.

יואב קיש: זה סעיף א'?

יפעת רווה: כן.

יואב קיש: סעיף ב' זה הגובה.

יפעת רווה: כן.

יפעת רווה: הדבר השני, ברירת המחדל היא ששרת המשפטים קובעת את זה.

יפעת רווה: אנחנו לא ראינו לחרוג כאן.

יפעת רווה: למען ההגינות אני אגיד שיש חוקים שחורגים.

יפעת רווה: למשל, בפקודת התעבורה קובע את זה שר התחבורה באישור שרת המשפטים.

יפעת רווה: לא ראינו סיבה כאן לחרוג.

יפעת רווה: על הדבר הזה לא היתה הסכמה.

יפעת רווה: התוצאה היא בעצם אותה תוצאה כי צריך שר אחד בהסכמת השר השני.

יפעת רווה: זה ממילא שני השרים.

יואב קיש: זה עניין של יוזמה ומי מחליט להוביל, זה ההבדל.

יפעת רווה: נכון ולכן אנחנו מעירים את ההערה הזאת.

יואב קיש: השוני הוא בשני דברים.

יואב קיש: אחד, פה היוזמה היא של שר הבט"פ והשוני הוא בגובה הקנס.

יואב קיש: גובה הקנס סעיף ב' מקובל.

יואב קיש: קורה גם במקומות אחרים.

יואב קיש: אני רק מבקש להוסיף, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה גם כן.

יואב קיש: להוסיף גם ב-ב'.

יפעת רווה: בסדר גמור.

יואב קיש: לגבי א'.

יואב קיש: עשינו פה מנגנון שונה.

יואב קיש: יש פה מנגנון שנותן לשר לביטחון פנים אפשרות להוביל מהלך.

יואב קיש: הוא עדיין צריך הסכמה אבל אם הוא מחליט שהוא רוצה להוביל מהלך, הוא יכול להוביל.

יואב קיש: אז זה לא מצב שהוא תלוי לחלוטין בשרת המשפטים או שר המשפטים אבל עדיין שר המשפטים יכול לעצור מהלך כזה.

יואב קיש: לדעתי גם הכנסנו את שר הבריאות כממונה על החוק.

יואל הדר: לנו חשוב שגובה הקנסות יהיה גבוה.

יואל הדר: אם שר המשפטים הוא זה שקובע את הגובה והוא זה שמתניע את התהליך, אין לנו שליטה.

יואב קיש: אז נותנים לכם.

יואב קיש: למרות ההתנגדות של משרד המשפטים, אני מסכים עם הגישה הזאת.

יואב קיש: זה קורה גם בחוקים אחרים.

יואב קיש: זאת לא פעם ראשונה שזה קורה וזה בסדר, זה עדיין באישור שר המשפטים.

יואב קיש: "השר לביטחון פנים בהסכמת שר המשפטים ושר הבריאות ובאישור רשאי להכריז בצו".

יואב קיש: בסדר, זה נראה לי הליך מספיק מבוקר ונשלט בשביל שזה יעבוד בצורה ראויה.

יואב קיש: משרד הבריאות, יש לכם התייחסות לזה?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני מקבל את עמדת משרד הבט"פ בעניין הזה וכך ייראה ההליך.

יואב קיש: זה לגבי א'.

יואב קיש: לגבי ב', גם הוספנו את ועדת הפנים ואישור הוועדה.

יואב קיש: יש עוד הערות?

איילת לוי נחום: אתם רוצים להסביר למה הורדתם את ג'?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני אפילו לא קראת אותו.

יואב קיש: אנחנו בשמירת דינים.

איילת לוי נחום: "25ח.

איילת לוי נחום: (א) הוראות פרק זה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

איילת לוי נחום: (ב) אין בהוראות פרק זה כדי לגרוע מתחולת הוראות פקודה זו על קנבוס לצרכים רפואיים, ומסמכות המנהל להטיל הגבלות או תנאים על רישיונות וכן מהגבלות או תנאים שקבע המנהל, כל עוד לא נקבע אחרת בפרק זה.

איילת לוי נחום: "

יובל לנדשפט: זה מביא אותנו לסוגיית הוראות המעבר.

יואב קיש: עוד מעט נדבר על זה.

יואב קיש: תמשיכי להקריא, נראה לי ברור, פשוט ונכון.

איילת לוי נחום: אנחנו בעניין של אחריות נושא משרה בתאגיד.

איילת לוי נחום: "הוספת סעיף 30א.

איילת לוי נחום: 30א.

איילת לוי נחום: (א) נושא משרה בתאגיד שקיבל רישיון לעיסוק בקנבוס לפי סעיף 25ב חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי סעיף 25ז בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – קנס פי 5 (פה שינו מ-25 ל-5 – א.ל) מהקנס האמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל"ז–1977.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: כמה הקנס שם?

יואב קיש: זה 1200 שקלים?

איה גורצקי: לא, 224,000.

יואב קיש: זה לעובד?

איה גורצקי: לא, נושא משרה.

יואב קיש: זה המנכ"ל.

יואב קיש: הוא כפוף ל-1.20 מיליון?

יואב קיש: זה נראה לי מוגזם.

יואב קיש: אני רוצה לדעת מה הסכום המדויק.

איה גורצקי: הסכום הוא 1.226 מיליון.

איה גורצקי: אדוני, זאת טעות סופר.

קריאה: זה פי 5 מ-61א(3).

יואב קיש: כמה זה?

איה גורצקי: 350,000 שקלים.

יואב קיש: 300,000 הגיוני.

יואב קיש: 1.2 מיליון, לא הגיוני.

איה גורצקי: פי 5 מסעיף 3 ולא מסעיף 4.

יואב קיש: תמשיכי את ההקראה.

איילת לוי נחום: "(ב) נעברה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א) אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

איילת לוי נחום: (ג) בסעיף זה, "נושא משרה" – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, או אדם האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.

איילת לוי נחום: "

יואב קיש: נסיים את הסעיף הזה ונדבר אח"כ על הוראות מעבר.

יואב קיש: אני שואל לגבי הסעיף הזה.

יואב קיש: תיקנו מ-3 ל-3 וזה אומר שהקנס הוא סביב ה-300,000 שקלים.

יואב קיש: מישהו רוצה להתייחס?

ענת חן מיכאלי: בדרך כלל הסעיפים האלה בחקיקה אחרת הם מחצית מהקנס שניתן לעבירה.

ענת חן מיכאלי: למה פה יש הסדר אחר?

ענת חן מיכאלי: אני מדברת על נושא משרה בתאגיד.

איה גורצקי: אני אבדוק את זה.

יואב קיש: משרד המשפטים, מה שאתם מכירים לגבי נושא משרה זה משהו שונה?

אוסנת חיטרון: זה נכון שבדרך-כלל הסכומים הם - - -

קריאה: יש כפל.

קריאה: ברישוי עסקים.

אוסנת חיטרון: אני לא זוכרת מה יש ברישוי עסקים, אני יכולה להסתכל.

אוסנת חיטרון: ההסכמה היתה בגלל שאנחנו מדברים כאן על מטריה ספציפית.

אוסנת חיטרון: מבחינת המשטרה היא מצריכה סכומים גבוהים יותר.

יואב קיש: אני מנסה להבין מה סוג העבירות שהמנהל כפוף להן?

יואב קיש: נגיד שחקלאי החליט לגדל ויש לו אזור גידול והוא עכשיו שם את הגדרות ושם את המצלמות.

יואב קיש: איכשהו גנבו לו, פרצו לו וגנבו לו חומרים.

איה גורצקי: הוא עשה את כל מה שניתן.

איה גורצקי: הוא גם לא נושא משרה בתאגיד.

שאול כהן: זה מתייחס למצב שבו אחד העובדים ביצע.

יואב קיש: אחד העובדים התגלה כמשתף פעולה.

איה גורצקי: זאת לא אחריותו.

איה גורצקי: אם הוא עשה את כל מה שהוא יכול אז זהו.

איה גורצקי: הוא שם פיקוח, עשה בקרות.

יואב קיש: אבל הוא צריך להוכיח לכם שהוא עשה את הכול.

יואב קיש: חובת ההוכחה עליו.

איה גורצקי: הידע נמצא אצלו.

איה גורצקי: מה הוא עשה או לא עשה זה רק הוא יודע.

איה גורצקי: זאת לא הוכחה מעבר לכל ספק סביר.

איה גורצקי: זאת הוכחה במאזן ההסתברויות.

דובי אמיתי: ואם יהיה כתוב שהוא עמד בכל התנאים הדרושים?

ענת חן מיכאלי: פה הוא מפקח על סמים מסוכנים.

יואב קיש: פה הוא לא מפר.

יואב קיש: יש לי עם זה קצת בעיה, אני חייב להגיד לכם.

יואב קיש: אם הייתי מבין לעומק את העבירות שאתם עליהם חושבים ושוקלים להשתמש אז היה לי יותר קל.

יואב קיש: אני לא מבין ואני חושש מסיטואציות של בעל תפקיד שחושב שעושה את תפקידו כראוי.

יואב קיש: בסוף קורה איזה משהו ואז אתם באים אליו בטענות.

איה גורצקי: למען ההגינות, אנחנו בדקנו.

איה גורצקי: ברישוי עסקים זה מחצית וגם בחוק הכניסה לישראל הוא מפנה לקנס שקבוע בסעיף 61(א)(2).

קריאה: אני חושבת שבניירות ערך יש כפל.

יואב קיש: אז זה גבוה מידי.

טל ימיני: צריך לזכור שברישוי עסקים יש הרבה עסקים קטנים והיינו צריכים לפנות למכנה המשותף הנמוך ביותר.

טל ימיני: יש המון עסקים קטנים.

יואב קיש: כמה זה, מחצית?

יואב קיש: אני גם רוצה שזה יהיה מרתיע.

יואב קיש: אני לא רוצה שזה יהיה 20,000 שקלים.

יואב קיש: אבל 300,000 בעבירה כזאת - - -

שאול כהן: גם פה לא כל העסקים הם עסקים גדולים.

יואב קיש: כמה זה ברישוי עסקים?

קריאה: זה 29,000.

אפרת טפליץ: זה לא מתאים להסתכל על ניירות ערך.

טל ימיני: ברישוי עסקים יש קיוסק, מספרה ומכולת.

יואב קיש: אבל זה גם לא הגיוני שזה יהיה פי 10 ברישוי עסקים.

טל ימיני: העסקים פה בהיקפים גדולים.

שאול כהן: אבל לא כל העסקים פה הולכים להיות גדולים.

טל ימיני: אבל זה סכום מקסימאלי.

יואב קיש: זה לא כלפי הפושע עצמו.

יואב קיש: זה כלפי נושא משרה בתאגיד.

יואב קיש: הוא יכול להיות מנכ"ל בחברה ועדיין הוא יתגלה כאחראי.

יואב קיש: מה קורה לגבי שוק ההון?

איה גורצקי: אדוני, אנחנו נבדוק ונודיע.

יואב קיש: אני מסכם.

יואב קיש: אנחנו לקראת סיום של הישיבה.

יואב קיש: תבדוק ותחזרו.

יואב קיש: ביום ראשון נעשה ישיבה נוספת.

יואב קיש: תדברו ותנסו לבנות הוראות מעבר.

איה גורצקי: יש לנו ניסוח.

יואב קיש: אז תעבירו.

יואב קיש: תנסו להוציא מחר נוסח כדי שאנשים יראו.

יואב קיש: ביום ראשון נעשה ישיבה נוספת שבה נסגור את נושא הוראות מעבר.

יואב קיש: נשאר לסגור את התשלום.

יואב קיש: האירוע של משרד הכלכלה עם תאגידים זרים וכל הנושא שהיה לנו בהתחלה, צריך לנסות לסגור.

יואב קיש: אני לא זוכר שיש עוד משהו פתוח.

יואב קיש: יואל, היה משהו?

יואל הדר: לא.

יואב קיש: אם ניזכר אז נביא.

יואב קיש: את כל זה אני מקווה להביא להצבעה ביום ראשון.

יואב קיש: תודה רבה, הישיבה נעולה.