ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 765, 2018-12-10 09:30

יואב קיש: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא: תקציב הרשויות המקומיות והתלות במעמד הסוציואקונומי של הרשות.

יואב קיש: אני אגיד במה דברים אמורים.

יואב קיש: אני חושב שכל מי שנמצא פה בחדר מבין את המשמעות והרגישות של הדירוג הסוציואקונומי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יואב קיש: הוא גם הגיע ב-delay והוא גם על שלוש שנים אחורה.

יואב קיש: לראשי רשויות שבונים תקציב זה יכול להיות גזר דין מוות לתקציב.

יואב קיש: ברור שאלה שיורדים במעמד הסוציו מרוויחים, כי הם אומרים: וואלה, יותר טוב לנו.

יואב קיש: היום הם לא פה.

יואב קיש: יושבים פה הרבה ראשי רשויות.

יואב קיש: אני חייב להגיד שמי שביקש ממני את הדיון ויזם אותו הוא שי חג'ג'.

יואב קיש: המועצה שלו נפגעה בתקציב מהשינוי בסוציו.

יואב קיש: הסוציו הוא דבר מבורך, אנחנו כולנו רוצים שכל התושבים, לא משנה באיזו רשות, יתחזקו ויהיו עם יותר רכבים, יוכלו לנסוע יותר לחו"ל, תהיה להם השכלה יותר גבוהה.

יואב קיש: בתלות הישירה הזו, שהיא תלות מאוד משמעותית בתמיכות, במצ'ינג - מי שחוצה את סוציו 6 בכלל לא יכול לפנות בקול קורא - הגיע הזמן שנתחיל לטפל.

יואב קיש: אני חושב שדיברנו עליהם בעבר.

יואב קיש: נמצא איתנו ידידי מרדכי כהן, מנכ"ל משרד הפנים.

יואב קיש: הוא מכיר את הנושא לעומק, הוא עשה עבודה.

יואב קיש: הוא יסביר מה בכוונת המשרד לעשות.

יואב קיש: נמצא איתנו גם חיים ביבס, יו"ר השלטון המקומי, שגם הוא מכיר היטב את האירוע הזה, הנושא מאוד קרוב לליבו.

יואב קיש: משרד הפנים הוא לא השחקן היחידי בעניין הזה.

יואב קיש: אנחנו צריכים לדאוג לאחד את כל הכוחות הרלוונטיים בשלטון המרכזי כדי לשנות את המצב.

יואב קיש: המצב הקיים הוא לא תקין.

יואב קיש: כולנו יודעים שהארנונה של התושבים היא גורם מפסיד.

יואב קיש: לפעמים ככל שיש יותר תושבים אתה אפילו נכנס לגירעון.

יואב קיש: אני לא נכנס לזה.

יואב קיש: צריך להסתכל על כל רשות כרשות, להסתכל על מקורות ההכנסה שלה.

יואב קיש: אני לא רוצה להיכנס לכל העבודה שלכם, אבל אין ספק שההסתכלות על הנושא של תקצוב הרשויות והתייחסות אליהן חייבת להשתנות, היא לא יכולה להיות תלויה כל כך במדד הסוציו.

יואב קיש: הסוציו הוא מדד חשוב, אבל בינו לבין התקציב ויכולת הרשות להתנהל אין שום קשר, אני אומר את זה בצורה הכי ברורה.

יואב קיש: מרדכי כהן, תציג את הדברים.

מרדכי כהן: בוקר טוב, שלום לכולם, תודה יואב.

מרדכי כהן: זו הזדמנות נוספת לאחל בהצלחה לראשי הרשויות החדשים, על אף שעשינו את זה בצורה מאוד מסודרת.

מרדכי כהן: הייתה נוכחות מאוד גבוהה, גם יואב וגם חיים היו שם.

מרדכי כהן: קיבלנו בברכה 111 ראשי רשויות חדשים.

מרדכי כהן: אני מזכיר את זה, כיוון שברור שהזמן שאנחנו נמצאים בו הוא מורכב, אנחנו מספר שבועות לקראת סגירת שנה.

מרדכי כהן: חלק גדול מראשי הרשויות החדשים צריכים להיערך לשנת התקציב הבאה, ל-2019, והנה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפרסמת את המדד הסוציואקונומי שמטלטל לפחות חלק מהרשויות.

מרדכי כהן: לא צריך לחזור שוב ושוב על המספרים, כולם יודעים ש-26 רשויות עלו בסוציו, מספר קטן ירדו בסוציו.

מרדכי כהן: תראו, זה לא שהסוציו הוא מדד שגוי, אני רוצה לומר את זה בצורה הכי מפורשת.

מרדכי כהן: הוא פשוט מודד מרכיב אחד באיתנות של רשות מקומית, שזה התושבים.

מרדכי כהן: יש קשר הדוק בין מצבם של התושבים ברשות המקומית למצבה של הרשות המקומית, רק הוא לא קשר חד-חד-ערכי.

מרדכי כהן: הוא מספר סיפור אחד על תושבי הרשות המקומית.

מרדכי כהן: בעבר זאת הייתה הזמנת עבודה ממשרד הפנים.

מרדכי כהן: משרד הפנים היה פונה ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מתקצב את המדד הזה או את ההכנה שלו, והמדד הזה היה משרת לא רק את משרד הפנים, כפי שאתם יודעים, גם את כלל משרדי הממשלה שמתייחסים לאותם עשירונים, לאותן מדרגות של הסוציואקונומי - בקולות קוראים, בתמיכות, בתקציבים, בהחלטות ממשלה.

מרדכי כהן: זה לא איזה נתון פנימי של משרד הפנים.

מרדכי כהן: כשהגיע השר הנוכחי, השר דרעי, והוצגה לו המורכבות של העניין על ידי חיים והצוות שלו ועל ידי ראשי רשויות, הוא הבין מיד שהמדד הזה הוא מדד חסר.

מרדכי כהן: הוא מספר סיפור, אבל סיפור מאוד חסר.

מרדכי כהן: אני אתן דוגמה מאוד קיצונית לטובת שיתוף העניין.

מרדכי כהן: כפר ורדים, למשל, היא רשות שהתושבים שלה עשירים.

מרדכי כהן: אין לרשות מקורות הכנסה מספיקים.

מרדכי כהן: יש רשימה ארוכה של רשויות כאלו שהגיעו עד למצב של ועדה ממונה, כמו יסוד המעלה או רשויות אחרות.

מרדכי כהן: אני לא רוצה לתת דוגמאות קונקרטיות, אני רק מנסה להסביר שיש רשימה של רשויות מקומיות שמקורות ההכנסה שלהן – הן לא בהכרח רק אלו שהזכרתי קודם - הן מקורות הכנסה חסרים, או נשענים על ארנונה למגורים וכו'.

מרדכי כהן: התושבים שלהן הם תושבים מבוססים ואיתנים מאוד, וזה על פי אותם פרמטרים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - חינוך, רכבים, בית וכו'.

מרדכי כהן: הרשות נענשת, כי היא נתפסת כרשות חזקה.

מרדכי כהן: השר בזמנו הנחה אותנו לפעול בנחישות ובלוחות זמנים צפופים כדי להשלים את מדד החוסן הרשותי.

מרדכי כהן: נפגשנו עם אנשי מרכז שלטון מקומי, עם רשויות ערביות וכו'.

מרדכי כהן: הקמנו צוות שהתכלית שלו הייתה לגבש מדד חוסן רשותי.

מרדכי כהן: נעתר לבקשתנו פרופסור מומי דהן, שהוא זה שעומד בראש הצוות שמגבש את הסוציו בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

מרדכי כהן: אמרנו שזה האדם שבוודאי יהיה מקובל עליהם.

מרדכי כהן: אמרנו שאם הוא זה שעושה את הסוציו, הוא גם יסייע לנו במדד חוסן רשותי.

מרדכי כהן: הוא בקיא, הוא מכיר היטב את המגבלות.

מרדכי כהן: יצאנו לדרך, רק שבינתיים קרו כמה דברים.

יואב קיש: מתי יצאתם לדרך?

מרדכי כהן: לפני שנתיים.

מרדכי כהן: בינתיים קרו שני דברים.

מרדכי כהן: אחד, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לא מפרסמת סוציו בתלות להזמנת עבודה ממשרד הפנים, אלא היא מקבלת תקציב ישיר מהאוצר.

מרדכי כהן: היא הפכה את הכלי הזה לכלי שמתפרסם באופן קבוע.

מרדכי כהן: היו בעבר בעיות בכך שהוא פורסם אחת לשנתיים-שלוש, מה שיצר אי ודאות.

מרדכי כהן: היום הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מקבלת תקציב ישיר מהאוצר.

מרדכי כהן: היא מפרסמת אחת לשנה את הסוציו.

מרדכי כהן: לפני מספר שבועות היא סיימה את עבודתה ופרסמה.

מרדכי כהן: היא לא יכולה לומר: סיימתי את עבודתי, זה נמצא אצלי במגרה, אני לא מפרסמת את זה, כי זה ייצור טלטלה ברשויות המקומיות.

מרדכי כהן: היא מחויבת.

מרדכי כהן: זה גוף בלתי תלוי, עצמאי, הוא מחויב לפרסם.

מרדכי כהן: אין מנוס, גם אם הגענו למבוי סתום עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והמתודה שהוביל פרופסור מומי דהן עם צוות מאוד רחב - זה בסדר גמור, אני לא מעביר ביקורת על הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - מלחדש את המאמצים להשלים את אותו מדד חוסן רשותי.

יואב קיש: מה הסטטוס שלו כרגע?

יואב קיש: בניתם את המודל?

מרדכי כהן: בנינו מדד חדש.

מרדכי כהן: יש לגביו הרבה שאלות.

מרדכי כהן: יש אי הסכמות בתוך הצוות, כולל עם הנציגים של מרכז שלטון מקומי, לגבי המתודה.

יואב קיש: תרצה לעשות פה דיון ולהציג אותו?

מרדכי כהן: אני חושב שלפני דיון צריך יהיה לשבת על המדוכה.

איתן ברושי: בינתיים מעכבים את השינוי של מענקי האיזון.

מרדכי כהן: הכל כרגיל.

יואב קיש: איך מקדמים את השלמת מדד חוסן רשותי?

מרדכי כהן: יושב הצוות המקצועי עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מגיעים להבנות איך מניעים מחדש את התהליך הזה, הפעם תחת ההסכמות שלהם, אפילו תחת חסותם.

מרדכי כהן: אם מה שמפריע זה שמשרד הפנים בנה צוות מקביל ללהמ"ס - אנחנו לא מחפשים אגו.

מרדכי כהן: כל הרעיון הוא להתכנס יחד, שנשב על המדוכה ונגיע להסכמות כדי שיהיה מדד חוסן רשותי.

מרדכי כהן: זה אחד.

מרדכי כהן: שניים, הסוציו, כפי שהוא בנוי היום – אנשי המקצוע וחלק מראשי הרשויות מאוד בקיאים בזה - .

מרדכי כהן: הוא טכני, הוא לא משקף דבר.

מרדכי כהן: לקחו אוסף של נתונים שהיו יכולים להיות מוצגים אחרת.

מרדכי כהן: כדי שזה יהיה כלי נוח לעבודה, חילקו את זה לעשירונים.

מרדכי כהן: אתם מתארים לעצמכם שאפשר היה לחלק את זה לא לאחד עד עשר, אלא לאחד עד 20,30,40,50.

מרדכי כהן: זה טכני, זה עניין מקצועי.

מרדכי כהן: אפשר להגיע עד ל-255, שזה מספר הרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: מדד חוסן רשותי בקצבים של הלהמ"ס הוא של שנה, שנתיים, שלוש, במקרה הטוב.

מרדכי כהן: זה מאוד מורכב, כי מתקפים את זה בצורה מסוימת וכו'.

מרדכי כהן: כדי לא להמתין כל כך הרבה שנים לפתרון ארוך טווח, אפשר למתן או לרסן את הטלטלות שיש בסוציו, זה מאוד טכני.

מרדכי כהן: ברגע שרשות, כמו שאמרת, עולה משש ל-שבע, היא "נענשת" על ידי כל משרדי הממשלה בקולות קוראים וכו'.

מרדכי כהן: אם נעשה את זה בסרגל אחר, לא מאחד עד עשר, אז הקפיצות לא יהיו גסות, זה יהיה הרבה יותר מדויק ומקצועי.

מרדכי כהן: אחד עד עשר הוא סוג של מניפולציה, כי הוא "אונס" קבוצות של רשויות שנמצאות במרחק.

מרדכי כהן: למשל, מי שנמצא בתחתית סוציו ארבע, או בסוף סוציו ארבע, מתייחסים אליו כארבע, כאשר יש שם מנעד.

מרדכי כהן: אחד עד עשר זה מאוד פשוט, זה נוח מאוד למשרדי הממשלה בקולות קוראים, רק הוא פחות מדויק.

מרדכי כהן: אנחנו במשרד הפנים, לאור הטלטלות בסוציו, מייצרים הקצאה בפועל.

מרדכי כהן: המודל זה מכונה.

מרדכי כהן: אנחנו מדברים על רשויות שנהנות מתקציבי מענק איזון ומתקציבי פיתוח, שאלה אותם שלושה וחצי מיליארד שקלים לשוטף.

מרדכי כהן: זה הנושא המטלטל, זה התסכול, זאת הפגיעה הקשה, מעבר לקולות קוראים של משרדי ממשלה.

מרדכי כהן: אנחנו נמצאים בסוף השנה.

מרדכי כהן: מה שאפשר לעשות זה להשלים את איסוף הנתונים, את הדוחות המבוקרים של כל הרשויות המקומיות – זה יקרה ממש ביום-יומיים הקרובים – ולייצר את המודל של 2019.

מרדכי כהן: לגבי ההקצאה בפועל, נמצא איזו שהיא דרך שעומדת במבחן משפטי.

מרדכי כהן: זה לא שמשרד הפנים יכול לקבל החלטה כשהוא מתעלם מהסוציו.

מרדכי כהן: את ההקצאה בפועל של 2019 נקצה בלי לקבל את הסוציו as is כי ככה הוא פורסם.

מרדכי כהן: את ההקצאה בפועל נייצר במדרגות כך שהרשות לא תיפגע בשנה אחת, אלא נפרוס לה את הפגיעה.

מרדכי כהן: ברור לכם מה המחיר של זה.

מרדכי כהן: אני מוחה ולא מקבל את זה שחלקם הקטן של ראשי הרשויות יוצאים במחולות שמחה על ירידה בסוציו.

מרדכי כהן: זאת תעודת עניות.

מרדכי כהן: ראש רשות צריך להיאבק כדי לעלות.

יואב קיש: זה בדיוק האבסורד.

יואב קיש: מצד אחד זו תעודת עניות, מצד שני זו ברכה תקציבית.

יואב קיש: במקום שראשי הרשויות שיושבים פה יהיו גאים שהתושבים שלהם התחזקו, הם באים במשבר.

יואב קיש: זה האבסורד.

מרדכי כהן: צריך להתמודד עם המוטיבציה הבעייתית הזאת לרדת בסוציו.

מרדכי כהן: ההיפך, צריך להפוך את הרשויות לכאלו שמעוניינות לעלות בסוציו.

מרדכי כהן: אני לא רוצה לומר מה עשינו, אבל אנחנו קידמנו כמה תכניות מהסוג הזה.

חיים ביבס: חברים, בוקר טוב לכולם.

חיים ביבס: קודם כל, תודה ליושב ראש על הדיון המהיר.

חיים ביבס: אני מאמין שהיו אליך הרבה פניות.

חיים ביבס: זה בוער בנפשם של ראשי רשויות, בטח ובטח אלה שרק אתמול נבחרו לתפקיד ומחר צריכים להיכנס לתוך הבור הזה.

חיים ביבס: אני חושב שזו תעודת עניות גדולה לממשלת ישראל ולמדינה שרשות מבסוטית על כך שהיא יורדת בסוציואקונומי.

חיים ביבס: ולמה זה קורה?

חיים ביבס: כי יש פה עיוות שנמשך הרבה מאוד שנים שאף אחד לא מטפל בו.

חיים ביבס: המדד הסוציואקונומי הוא ישן ומיושן.

חיים ביבס: מדובר במדד שמדבר על התושבים, לא מדבר על הרשות עצמה.

חיים ביבס: הוא מדבר על החוזק של התושבים.

חיים ביבס: המצב של הרשות לא משתנה, המצב שלה נשאר אותו דבר.

חיים ביבס: לפעמים המצב נהיה יותר גרוע, כי לתושבים שמתחזקים יש יותר דרישות.

חיים ביבס: הארנונה נשארת אותה ארנונה, ההכנסות נשארות אותן הכנסות, רק ההוצאות יותר גדולות.

חיים ביבס: נוצר מצב אבסורדי שכשאתה עולה בסוציואקונומי אתה גדל בגירעון שלך.

חיים ביבס: אני חושב, בשונה ממשרד הפנים, שאין לעבור לסדר היום בנוגע ל-2019.

חיים ביבס: את ה-28,30 מיליון שקלים האלה צריך לשים כתנאי על מנת לצמצם את הפערים.

חיים ביבס: מה קורה בסוף?

חיים ביבס: מאיפה כל אחד צריך להביא את זה?

חיים ביבס: מהארנונה של התושבים שלו.

חיים ביבס: כל אלה שעלו בסוציואקונומי צריכים להעלות את הארנונה לתושבים שלהם בין 2% ל-5% כדי לסגור את הפערים.

חיים ביבס: משרד הפנים נגד העלאת ארנונה כדי לסגור את הפערים, לכן זה לא יקרה.

חיים ביבס: מה שיקרה זה שהם ייכנסו לגירעון ולתכנית הבראה.

חיים ביבס: בתכנית הבראה יש כמה מאות מיליונים כדי לשקם אותם ולהחזיר אותם בעוד שנתיים-שלוש לאותו מצב.

חיים ביבס: אני מסתכל על הרשויות עצמן.

חיים ביבס: קח לדוגמה את בית שאן.

חיים ביבס: רשום ש-27.3 מיליון זה מענק האיזון שלה.

חיים ביבס: הורידו לה שני מיליון שקל.

חיים ביבס: זו רשות שלא נוספו לה אזורי תעסוקה, לא נוספו לה אזורי מלאכה.

חיים ביבס: מאיפה הם יביאו שני מיליון שקל?

חיים ביבס: מהגירעון שבלאו הכי יש?

חיים ביבס: קח את כפר יאסיף לדוגמה, יישוב במגזר שעולה מארבע לחמש.

חיים ביבס: בתכנית 922 היו 13 מיליארד.

חיים ביבס: היו עוד תכניות של 200 מיליון שקל.

חיים ביבס: כל הדברים האלה מחזירים אותם אחורה.

חיים ביבס: הוא דיבר על כפר ורדים ועל מצפה רמון, ישובים בפריפריה שעולים בסוציואקונומי.

חיים ביבס: אם אתה מוריד אותם במענקים, הם יצטרכו להביא את הכסף הזה מאיפה שהוא.

חיים ביבס: כפר ורדים הוא סוציואקונומי תשע.

חיים ביבס: כל מי שגר בכפר ורדים יכול להיות מחר שכן שלך או שכן שלי במודיעין.

חיים ביבס: הם בחרו לגור שם מתוך בחירה אמיתית.

חיים ביבס: אנחנו גורמים להם לעזוב את המקום, כי הרשות לא תוכל לנקות את הרחובות שם.

חיים ביבס: דרך אגב, הם נמצאים בגביית ארנונה מהגבוהות שיש.

חיים ביבס: גם ברשות כמו פסוטה עשו קפיצה מסוציואקונומי ארבע לפני חמש שנים לסוציואקונומי שש ושבע.

חיים ביבס: מייצרים פה איזה שהוא מדד מעוות שבמשך שנים אנחנו מתריעים עליו.

חיים ביבס: משרדי הממשלה לא רוצים לנגוע בו, כיוון שהוא משאיר להם הרבה מאוד כסף.

יואב קיש: למה?

חיים ביבס: חלק מהרשויות יוצאות.

חיים ביבס: למה אתה חושב שיש רזרבות כל הזמן?

חיים ביבס: המקום היחיד שנלחם כדי שבסוף כל שקל יגיע ליעדו זה משרד הפנים.

חיים ביבס: אין לו ברירה, הוא חייב.

חיים ביבס: הנתונים הם ברורים.

חיים ביבס: יש פה מכתב שהוציא מנכ"ל משרד הפנים מרדכי כהן בדצמבר 2016: "לאחרונה פורסם עדכון למדד חברתי-כלכלי.

חיים ביבס: אנחנו מדגישים כי מדד זה אינו מדד לאיתנות הכלכלית של הרשויות המקומיות".

חיים ביבס: הגיע הזמן לדבר על איתנות הרשויות המקומיות.

חיים ביבס: יש רשויות מקומיות שנמצאות בסוציואקונומי שמונה, אבל מתנהלות כמו רשויות של שתיים-שלוש.

חיים ביבס: למה?

חיים ביבס: כי אין להן כסף, כי התושבים חזקים והרשות ענייה.

חיים ביבס: את האמת צריך להגיד, את האמת צריך לשים על השולחן.

חיים ביבס: אני חושב שהגיע הזמן לחשוב מחוץ לקופסא, לשנות את התפישה.

חיים ביבס: דווקא אתה האדם המתאים לעשות את זה.

חיים ביבס: אם לא תהיה הקפאה של 2019 על 2018, נצטרך, לצערי, להתכנס יחד עם הרשויות ולקבל החלטה, כולל אם צריך יהיה להשבית.

יואב קיש: המספר שחישבת הוא 30 מיליון שקלים?

חיים ביבס: אני חושב שהדבר הנכון, כדי לא לייצר משבר, זה לקחת ולהקפיא, ולקיים אצלך את כל הדיונים.

חיים ביבס: צריך להביא מדד שמשלב את איתנות הרשות ואיתנות התושבים, כדי לייצר משהו אובייקטיבי.

עמיר ריטוב: אנחנו מוטרדים לא רק מה-30 מיליון שלדעתי, מרדכי, זה פתיר, אלא מהשפעות הרוחב.

עמיר ריטוב: כבוד היושב-ראש, דיברת על קולות קוראים.

עמיר ריטוב: יש משמעויות בחינוך, במצ'ינג.

עמיר ריטוב: מרדכי, כולנו פונים אליך, אתה המנכ"ל שלנו.

עמיר ריטוב: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מקפיאים.

עמיר ריטוב: אנחנו צריכים ביחד ללכת לשאר המשרדים ולראות איך אנחנו עוצרים את הכל.

עמיר ריטוב: אנחנו מוכנים להשקיע מאמץ בלראות איך אנחנו תופרים חליפה לכל רשות.

עמיר ריטוב: יש פה הרבה מאוד רשויות, לא כולן דומות.

עמיר ריטוב: אם יש רשות שהיא רשות מאוד חזקה, אולי אפשר לאפשר לה העלאה בארנונה.

עמיר ריטוב: יש רשויות שצריך לדאוג להן לאזורי תעסוקה.

עמיר ריטוב: זה לא עניין שאנחנו יכולים עכשיו בהשלכת רוחב.

עמיר ריטוב: אנחנו חייבים לעצור את התהליך הזה.

עמיר ריטוב: אני כבר נגמלתי ממזמן ממענקי איזון, אבל אני יכול להבין את הלחץ של ראשי הרשויות לקראת השנה החדשה.

עמיר ריטוב: מרדכי, אנחנו זקוקים לך בקטע הזה.

עמיר ריטוב: תודה ליו"ר שכינס את הדיון.

יואב קיש: לא כל יום מגיעה כזאת נבחרת של ראשי רשויות לכנסת.

יואב קיש: דרך אגב, גם לא כל יום רואים כל כך הרבה חברי כנסת שבאים ומתעניינים.

יואב קיש: זה לכשעצמו צריך להפיל את האסימון להרבה מאוד אנשים.

יואב קיש: אצלי האסימון כבר נפל.

יואב קיש: אני הולך להיכנס לנושא הזה בכל הכוח.

יואב קיש: אני מסמן את הלמ"ס כמטרה.

יואב קיש: עד שהם לא ישתפו פעולה - -

יוסי יונה: עם איזה כלי נשק?

יואב קיש: בכל מה שיש בבית הזה, כולל ללכת לוועדת כספים, לעצור להם תקציבים.

יואב קיש: אם הם ככה מתייחסים לכנסת, הם ילמדו בדרך הקשה.

יואב קיש: אין דבר כזה.

יואב קיש: לא מקובל עלי שהם עוצרים הליכים כשהשלטון המקומי בבעיה כזו קשה.

יואב קיש: אם הם לא משתפים פעולה, בבית הזה ילמדו אותם איך משתפים פעולה.

שי חגג': תודה רבה לך על קיום הדיון.

שי חגג': הנושא הזה הוא קריטי.

שי חגג': נראה לי שאנחנו לא מבינים עד כמה הסיפור הזה של מדד סוציואקונומי הוא קריטי לרשויות.

שי חגג': תיקח את מועצה אזורית מרחבים.

שי חגג': מעבר לזה שהרבה מהמועצות האזוריות שנחשבו לעיר עולים נפגעו מאוד מההכנסות בארנונה - -

יואב קיש: עיר עולים זו דוגמה נוספת לאירוע שיכול להיות דרמטי לרשויות ולא מספיק נותנים לו את תשומת הלב.

שי חגג': על עיר עולים צריך דיון בנפרד.

שי חגג': הסיפור של עיר עולים במועצת מרחבים גוזר בחמש השנים הקרובות 16 מיליון שקלים.

שי חגג': עכשיו בא המדד הסוציואקונומי.

שי חגג': אם קודם ישבנו על מענק איזון שאפילו לא הגיע ל-100% אלא ל-77%, עכשיו אנחנו גם יורדים בארבעה מיליון במענק האיזון.

שי חגג': אני צריך לבנות תקציב מחר בבוקר.

שי חגג': 1 לינואר זה היום.

שי חגג': איך אני בונה תקציב?

שי חגג': אני מסכים עם חיים ביבס שאמר להקפיא מצב, לתת לנו לבנות תקציב, לתת לנו לעבוד.

שי חגג': לא יזיק שמשרד הפנים ישים את היד בכיס.

שי חגג': מדובר ב-28 מיליון בצורה מיידית.

שי חגג': זה לא כסף גדול.

יואב קיש: מה התקציב הכולל של מועצת מרחבים?

שי חגג': התקציב שלי הוא 120 מיליון.

שי חגג': אתה יודע שיש לי בעיות השנה.

שי חגג': שום דבר ממה שהבטיחו לי לא נעשה.

שי חגג': אני לא הולך לוותר על זה גם השנה, אנחנו נקבל את מה שמגיע לנו.

שי חגג': עכשיו רוצים להוריד לנו?

שי חגג': המדינה פשטה את הרגל?

שי חגג': השתגענו?

שי חגג': אני מבקש לא להציג את זה כאילו זה איזה נושא פשוט, נחמד שאנחנו הולכים לסדר אותו.

שי חגג': צריך לעשות פה מהלך מיידי של הקפאה.

שי חגג': גם המדד שיגיע צריך לבוא לדיון, לראות שהוא באמת עושה שכל.

גבריאל נעמן: אני ראש מועצת שלומי מזה 20 שנה.

גבריאל נעמן: בשנת 2008 היינו בסוציואקונומי חמש, עלינו לסוציואקונומי שש.

גבריאל נעמן: משם הרשות המקומית התדרדרה למצב שהיא הפכה להיות תלויה במשרד הפנים, עד כדי כך שמינו לנו חשב מלווה.

גבריאל נעמן: 140 מיליון שקל ב-10 שנים ירדו.

גבריאל נעמן: בשנת 2014 חזרנו לסוציואקונומי חמש.

גבריאל נעמן: מאז יצאנו מחשב מלווה.

גבריאל נעמן: אנחנו היום שנתיים ללא גירעון תקציבי.

גבריאל נעמן: זה שאנחנו בשלומי עלינו היום מחמש לשש זו בשורה גדולה לשלומי, בוודאי גם לי, כי המסלול הוא נכון, אבל זו גם הדרך להחזיר אותנו שוב פעם לתכנית הבראה.

גבריאל נעמן: זו נוסחה שמביאה אותנו לקריסה כלכלית.

דוד יפרח: אני מזדהה עם כל מה שנאמר פה.

שמעון גואטה: אני הייתי סוציו שבע לפני שנתיים, ב-2016.

שמעון גואטה: נמצא איתי דוד יפרח שעלה משש לשבע.

שמעון גואטה: אף אחד לא יודע כמה המכה היא קשה.

שמעון גואטה: אני מנהל את הרשות מ-2012.

שמעון גואטה: גירעון של מעל 10 מיליון הורדתי לשבעה מיליון.

שמעון גואטה: ב-2017 משרד הפנים לא קיצץ לי הרבה.

שמעון גואטה: בספטמבר הזה הייתי עם מעל חמישה מיליון שקל גירעון.

שמעון גואטה: זה מביא אותך לתת את המינימום.

שמעון גואטה: אני בתור ראש רשות הולך לסגור את הכל.

שמעון גואטה: אנחנו 20 ישובים בקו עימות, שישה יישובי גדר.

שמעון גואטה: סגרתי את המועדונים.

שמעון גואטה: אני הולך לסגור את הכל, כי אני לא יכול לנהל ככה רשות.

שמעון גואטה: אפילו אם תאפשר לי עלייה של 5% בארנונה, מה זה ייתן לי?

שמעון גואטה: מיליון שקל?

שמעון גואטה: מכל התכניות אני יכול לרדת.

שמעון גואטה: רבותיי, קורה פה עיוות שלא יודעים איך לאכול אותו.

שמעון גואטה: מ-2016 - מרדכי יודע - יש חוסר רשותי.

 << אורח >> ישראל גנץ: מעבר למענק האיזון, יש גם פגיעה בתקציב משרד החינוך.

 << אורח >> ישראל גנץ: יישוב חלש במועצה אזורית לא יקבל צהרון רק כי הסוציואקונומי שלו עלה.

 << אורח >> ישראל גנץ: לא יכול להיות שיישוב חלש ייפגע.

 << אורח >> ישראל גנץ: כמו שאמר חיים ביבס, אי אפשר לבוא אלינו ולהגיד לנו שהשתנה המענק.

 << אורח >> ישראל גנץ: פתאום אנחנו רואים שכל הרשויות עולות למעלה.

 << אורח >> ישראל גנץ: אם הייתה חלוקה שוויונית - -

יואב קיש: אז המדרוג היה הגיוני יותר.

אבי גרובר: אנחנו מדד סוציואקונומי תשע.

יואב קיש: אין לאן לעלות כמעט.

אבי גרובר: המדד הסוציואקונומי נותן את הסיכוי שלך לגבות את הארנונה מהתושבים.

אבי גרובר: לקחו את הסימפטום הזה והפכו אותו להיות הפתרון.

אבי גרובר: רמת השרון נמצאת על מעל 60% ארנונה ממגורים, מה שכביכול מציל אותנו.

אבי גרובר: יש לי בתוך התקציב גירעונות, יש חובות ארנונה.

אבי גרובר: גם ברמת השרון יש אזור שהוא פחות חזק כלכלית.

אבי גרובר: יש לי 100 מיליון שקל חובות שאני צריך לראות איך אני פורס.

אבי גרובר: כל הדברים האלה נמצאים בתוך התקציב.

אבי גרובר: איך אתה מרים ישוב מהבחינה הסוציואקונומית?

אבי גרובר: אתה מושך אליו אוכלוסייה יותר חזקה.

אבי גרובר: הרבה פעמים זה בא דרך חינוך.

אבי גרובר: זו השקעה מאוד משמעותית.

אבי גרובר: מאיפה אני יכול להוריד כראש רשות?

אבי גרובר: משכורות זה דבר שהוא די קבוע.

אבי גרובר: אתה שולח אותי לפגוע בחינוך.

אבי גרובר: זו הדרך לאזן?

אבי גרובר: יש לנו המון אוכלוסייה צעירה ברמת השרון.

אבי גרובר: אני צריך לבנות שני בתי ספר.

אבי גרובר: משרד החינוך בקושי נותן.

אבי גרובר: אני עכשיו כדי לממן את אותם בתי ספר צריך להעמיס.

אבי גרובר: כל הדברים האלה מתבטאים בתוך התקציב.

יואב קיש: ראינו שגם ברשויות שיש להן סוציו גבוה המדד של חוסן רשותי חסר מאוד.

חנן גינת: לשמחתי אנחנו לא ב-26 שנפגעו עכשיו.

חנן גינת: אנחנו רוצים לצמוח, רוצים לגדול.

חנן גינת: יש לנו ישוב חדש וגדול, כך שהפגיעה יכולה להיות קטלנית מבחינתנו.

רוני מרום: לשמחתי נותרנו במצב סוציואקונומי שלוש.

רוני מרום: מצפה רמון הוא הישוב העירוני היחידי בין באר שבע לאילת.

רוני מרום: מצפה רמון עלתה על דרך המלך, עד שבאה הגזירה של ביטול עירוני.

רוני מרום: כ-60% מההכנסות המועצה נשענות על ארנונה מבסיסי צה"ל.

רוני מרום: מבחינתנו זה להיות או לחדול.

רוני מרום: יש רצון מצד משרד הפנים והפקידים.

רוני מרום: הנתח של רמת הנגב, העברה שלו למצפה רמון לא מתאפשרת בגלל בעיות משפטיות כאלו ואחרות.

רוני מרום: אני ממש בתחינה מעלה את הנושא הזה ואומר שאנחנו לא מסוגלים לגמור את 2018.

משה קונינסקי: אני מצפה מיושב ראש מרכז השלטון המקומי – אנחנו נפגשים בעוד מספר ימים - לשקול צעדים דרסטיים.

משה קונינסקי: אנחנו, הרשויות המקומיות, הפכנו לשק החבטות של המדינה ומשרדי הממשלה.

משה קונינסקי: אין הצמדות.

משה קונינסקי: משרדי הממשלה מוצמדים כל הזמן.

משה קונינסקי: אנחנו, הרשויות המקומיות, המקום הכי נוח להטיל עליו גזירות.

משה קונינסקי: אין ספק שהנושא של הלמ"ס מחויב בשינוי ובעדכון.

משה קונינסקי: לא ייתכן שהמדינה מעודדת לממוצעות במקום למצוינות ברשויות המקומיות.

משה קונינסקי: אני יודע שמשרדי הממשלה היום מתקצבים לא מעט פעילויות בתחום של מצוינות.

משה קונינסקי: תחשבו על איך אנחנו משפרים את הביצוע, אל תענישו אותנו.

משה קונינסקי: אני קיבלתי יופי של מתנה לבחירות, אבל בין 3% ל-4% נתתם לי סטירת לחי.

משה קונינסקי: חבר'ה, זה עיקרון דומינו - אנחנו נקרוס, אחרים יקרסו.

משה קונינסקי: צריך לתת פה את הדעת מהר.

מחאמיד סמיר: הרשות שאני קיבלתי מאוד גירעונית, יש לה חשב מלווה, יש לה גובה ארנונה.

מחאמיד סמיר: המענקים האלה הם חמצן שבלעדיו אני לא יכול להתקיים.

יואב קיש: מה השתנה בסוציו שלכם?

מחאמיד סמיר: לא השתנה שום דבר, אנחנו בשתיים.

מחאמיד סמיר: רמת השירותים אצלנו היא כמעט אפסית.

מחאמיד סמיר: אנחנו נותנים רק את הדברים הקריטיים והחשובים.

מחאמיד סמיר: המנהג שעדיין קיים עוזר לרשויות.

מחאמיד סמיר: אנחנו רוצים להיות חזקים ולהיפטר מהמענקים האלה, אבל לצערי הרב אנחנו נמצאים שם.

מחאמיד סמיר: אנחנו רוצים כמה שיותר סיוע עכשיו.

מחאמיד סמיר: הרבה פרויקטים בישוב קשורים למצ'ינג.

מחאמיד סמיר: הרבה פרויקטים לא התקיימו בגלל שהרשות לא השתתפה.

מחאמיד סמיר: צריך למצוא פתרונות לנושא הזה.

יוסף ג'בארין: המצ'ינג מאוד חשוב.

יוסף ג'בארין: אני מודע לזה שהרבה פרויקטים לא מתבצעים, שהכסף לא נוצל.

אחמד אלשאמי: כשנבחר ראש רשות ביישובים הערביים ובישובים הבדואיים, צריך לבוא ולנחם אותו, לא לאחל לו מזל טוב, כי הוא מקבל רשות גירעונית, הוא מקבל גירעון מובנה מראש.

אחמד אלשאמי: אני מדבר מהדוחות הכספיים, אני מדבר מהשטח.

אחמד אלשאמי: חשוב מאוד, אדוני היושב-ראש, לשמוע את הכאב האמיתי שלנו.

אחמד אלשאמי: אנחנו נמצאים באשכול מספר אחד.

אחמד אלשאמי: אף פעם לא היה לנו חוסן, כל הזמן נפגענו.

אחמד אלשאמי: אחוז ההנחות שמקבלים התושבים הערבים בגלל הסוציו הוא 90%.

אחמד אלשאמי: רוב האוכלוסייה מקבלת 90% הנחה.

אחמד אלשאמי: כסף אין.

אחמד אלשאמי: אין אזורי תעשייה, אין מקורות הכנסה, הכל פגוע.

אחמד אלשאמי: משרד הפנים הקים ועדות לחלוקת הכנסות משטחים אזוריים.

יואב קיש: אנחנו היום בנושא הסוציו.

אחמד אלשאמי: בוועדות האלו לא הייתה חלוקה צודקת.

אחמד אלשאמי: בעיר העולים קיצצו לנו הרבה כסף בטענה שאנחנו יכולים לקבל את הפער הזה מהוועדה לצמצום פערים.

אחמד אלשאמי: זה לא בדיוק ככה.

אחמד אלשאמי: צריך להקים ליישובים הערביים וליישובים הבדואים, בייחוד בדרום, מדד חוסן מיוחד.

יואב קיש: אני יכול להבטיח לך שבמדד חוסן רשותי כל הגורמים שאמרת יהיו.

יואב קיש: אני מקווה מאוד שנוכל לקדם את זה בהקדם.

סביון יניב: גן יבנה, מבואות חרמון של מובחר, גדרה, שער הנגב הגישו בג"ץ ב-2017, או בסוף 2016, כנגד השינוי שהיה בסוציואקונומי.

יואב קיש: עליתם?

סביון יניב: עלינו משש לשבע.

סביון יניב: בתחילת הדרך היינו עם 15 מיליון שקל מענק.

סביון יניב: בסוף הדרך אנחנו אמורים להגיע לשלושה וחצי מיליון שקל מענק.

סביון יניב: עלייה של 4% במדד הסוציואקונומי גורמת לירידה של 75% בתקציב.

יואב קיש: במענק, לא בתקציב.

יואב קיש: כמה התקציב?

סביון יניב: התקציב כולו הוא בסביבות 110.

סביון יניב: אנחנו השנה קיבלנו מענק איזון של 11.8 מיליון שקל.

סביון יניב: אנחנו, כמו שרוני אמר, לא סוגרים את השנה הזאת בצורה מאוזנת.

סביון יניב: 15 שנה היינו מאוזנים.

יואב קיש: הכל בגלל השינוי של הסוציו.

יואב קיש: מה קורה עם הבג"ץ?

יואב קיש: איפה זה עומד?

סביון יניב: המדינה הודיעה שמשרד הפנים מפסיק להתעסק עם מדד חוסן רשותי.

סביון יניב: זו החלטה של השר.

סביון יניב: הבעיה שלנו זה האשכולות, לא מדד הסוציו.

סביון יניב: נוסחת קדיש שמחשבת את מענק האיזון משתמשת במדד הסוציואקונומי.

סביון יניב: האשכולות שם לא שומרים על רציפות.

סביון יניב: קיצוץ של 75% בעלייה של 4% זה לא הגיוני.

ארקדי פומרנץ: אנחנו נמצאים בפריפריה.

ארקדי פומרנץ: יש לנו כמה בעיות באזור הגליל - התחבורה שלנו עדיין בעייתית, אנחנו עדיין רחוקים מתחבורה מסודרת.

ארקדי פומרנץ: בגלל המצב הביטחוני שלנו הצעירים בורחים והעיר מזדקנת.

ארקדי פומרנץ: חלק מהפנסיונרים אצלנו הם עם השכלה גבוהה, מה שגורם למצב הסוציואקונומי שלנו להשתפר.

ארקדי פומרנץ: המצב הסוציואקונומי מפריע לנו להחזיר את הצעירים הביתה.

ארקדי פומרנץ: אומרים שאת האדמות אצלנו אתה מקבל בחינם, אבל הפיתוח והתשתיות ממש יקרים.

ארקדי פומרנץ: אנחנו חייבים את העזרה של משרד הפנים, אנחנו חייבים את העזרה של המדינה, אנחנו חייבים את העזרה של מרכז שלטון מקומי.

ארקדי פומרנץ: אנחנו נשמח שתלוו אותנו כך שנוכל להחזיר את הצעירים, להחזיר את המענקים, זה כמו אוויר בשבילנו.

עופר בן אליעזר: תודה, היושב-ראש, על האירוע.

עופר בן אליעזר: אני קורא לו אירוע מכובד.

חיים ביבס: הוא לא רק אירוע מכובד, הוא אירוע היסטורי.

חיים ביבס: סוף כל סוף יהיה אפשר גם לעשות משהו שיביא תוצאות.

עופר בן אליעזר: 10 שנים אני ראש רשות, 10 שנים אני נלחם על הדבר הזה.

עופר בן אליעזר: המעמד הסוציואקונומי של רמת ישי לא נפגע, הוא נשאר אותו מעמד.

עופר בן אליעזר: אני חושב שטוב שזה עולה.

עופר בן אליעזר: כל משרדי הממשלה, ולא רק משרדי הממשלה, משתמשים במדד הזה, כי הוא מדד, כמו שאמר המנכ"ל, נוח, לא יותר מזה.

עופר בן אליעזר: אין פה כלום.

עופר בן אליעזר: שמים אותך בעדיפות לאומית.

עופר בן אליעזר: אם אתה מעל סוציואקונומי מסוים, אתה יוצא מעדיפות לאומית.

עופר בן אליעזר: שמים אותך פריפריאלי בגובה של מדד מסוים.

עופר בן אליעזר: אם אתה רוצה ללכת לקק"ל, אתה לא שם.

עופר בן אליעזר: אם אתה רוצה ללכת למינהל, אתה לא שם.

עופר בן אליעזר: המדד הסוציואקונומי בכל מוסדות הממשל המרכזיים מהווה חסם להרבה דברים, כולל קולות קוראים שאתה לא יכול לגשת אליהם בכלל.

עופר בן אליעזר: אני כבר לא מדבר על תקציבי איזון שמדברים עליהם פה ונפגעים מהסוציואקונומי.

עופר בן אליעזר: אתה לא מקבל משום מקור חיצוני, כי לך יש תושבים עשירים.

עופר בן אליעזר: חייבים לצאת מהקופסא, לקבוע לוחות זמנים.

עופר בן אליעזר: אני פונה לחברי הכנסת לעקוב אחרי העניין הזה.

עופר בן אליעזר: צריך לקחת את מדד חוזק רשותי, לא את מדד חוזק התושבים, כדי לדעת איך מחלקים את התקציבים.

 << אורח >> אייל שמואלי: מובן לכם שסוציואקונומי תשע לכפר ורדים לא מחמיא לי.

 << אורח >> אייל שמואלי: אולי זה מחמיא לתושבים שגרים אצלנו, אבל לי אישית זה לא מחמיא בכלל.

 << אורח >> אייל שמואלי: אני רוצה לפתוח ב"היילייטים" מתוך הקריטריונים של המדד הסוציואקונומי: ממוצע שנות לימוד של בני 25-54; אחוז בעלי תואר; אחוז בעלי הכנסה מעל פעמיים השכר הממוצע במשק; הכנסה ממוצעת לנפש; ממוצע מספר ימי שהייה בחו"ל.

 << אורח >> אייל שמואלי: רבותיי, 111 ראשי רשויות חדשים, שזה כמעט 40% מכל השלטון המקומי, שומעים את המדד הזה ואומרים לעצמם לא להשקיע בחינוך, לא להשקיע בתעשיית הייטק, לא להשקיע באנשים חזקים שיבואו ליישוב, כיוון שאם הם יעלו בסוציואקונומי הרשות שלהם תפשוט את הרגל.

 << אורח >> אייל שמואלי: לא יכול להיות שזה החינוך לראשי רשויות חדשים שהמדד הזה מייצר.

 << אורח >> אייל שמואלי: ה"היילט" הגדול: אחוז בעלי הכנסה מעל פעמיים השכר במשק, כאשר מיד אחריו - הכנסה ממוצעת לנפש.

 << אורח >> אייל שמואלי: אתה לא יכול להכות פעמיים עם אותה יד.

 << אורח >> אייל שמואלי: אתה יכול פעם אחת ביד ימין, אתה יכול פעם אחת ביד שמאל, אתה לא יכול את אותו קריטריון לחשב פעמיים.

יואב קיש: אני לא אכנס עכשיו לוויכוח איך הם מחשבים את מדד הסוציו.

יואב קיש: לא יכול להיות שהמדד הוא כזה מרכיב משמעותי בתשלומי האיזון ובתקציבי הרשות.

יואב קיש: אני לא נכנס מה הם עושים בסוציו, שיעשו מה שהם רוצים, אבל אל תעשו את החיבור של זה לתקציב הרשות.

 << אורח >> אייל שמואלי: אתה צודק ב-100%.

 << אורח >> אייל שמואלי: אני לא מוותר על תקציב 2019, אני לא מוותר על חישובי תקציב 2019.

 << אורח >> אייל שמואלי: יש מדד נוסף שצריך לדבר עליו.

 << אורח >> אייל שמואלי: המדד הפריפריאלי קיים, נושם, בועט.

 << אורח >> אייל שמואלי: משתמשים בו במקומות שנוח, לא משתמשים בו במקומות שלא נוח.

 << אורח >> אייל שמואלי: צריך לקחת את המדד הפריפריאלי, לשקלל אותו עם המדד הסוציואקונומי, ולעשות את הנגזרת של תקציב 2019.

אדגאר דכואר: היישוב פסוטה הוא פריפריאלי.

אדגאר דכואר: משנת 2016 עד היום עלינו בסוציו מארבע לשש.

אדגאר דכואר: אמנם זו עלייה יפה מאוד, אבל הלכה למעשה אין בישוב הזה שום אזור תעסוקה או תעשייה, אין שום הכנסה מארנונה מסחרית.

אדגאר דכואר: מה שהיישוב הזה גובה מארנונה למגורים לא מספיק, פשוט לא מספיק.

אדגאר דכואר: גם אם אני אעלה ב-10% את הארנונה למגורים, זה לא יפצה אותי על הנזק שנגרם.

אדגאר דכואר: בשנת 2016, בגלל העלייה הראשונה, הפסדתי את המענק שניתן במסגרת החלטה 922 לישובים ערביים.

אדגאר דכואר: אני לא הייתי שם, כי חילקו מאחד עד ארבע.

אדגאר דכואר: הפעם היחידה שיכולתי לקבל בגלל שאני יישוב ערבי פספסתי.

אדגאר דכואר: גם היום אני מפספס.

אדגאר דכואר: הקשר הזה בין המדד הסוציואקונומי לבין מענק האיזון הוא קשר בלתי מובן, הוא אבסורדי, הוא לא יכול להיות יותר.

אדגאר דכואר: אין שום קשר בין מצבה של הרשות למצבם של התושבים, במיוחד ביישוב כמו שלי שעלה פעמיים בתוך שנתיים ואין לו שום מפעל חדש, שום אזור תעסוקה, שום ארנונה מסחרית, שום כלום.

אדגאר דכואר: שום דבר לא משתנה.

אדגאר דכואר: אני לא יכול להמשיך.

אדגאר דכואר: אם זה המצב, אני לא יכול להמשיך.

אדגאר דכואר: אני רוצה להדגיש את עניין המצ'ינג.

אדגאר דכואר: עניין המצ'ינג הוא חסם מאוד מאוד רציני.

אדגאר דכואר: אני לא יכול להיכנס לפרויקטים חדשים, אני לא יכול לקבל תקציבים חדשים ממשרדים שונים, כי המצ'ינג שלי עולה ועולה.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהיישוב פסוטה הוא היישוב הערבי היחידי מעל לחמש, נכון?

אדגאר דכואר: יש שלושה יישובים כאלה.

עומר ואכד נאסר: לשמחתי לא חל שום שינוי בעראבה.

עומר ואכד נאסר: האבסורד הוא שאני שמח שאני בתחתית הסולם.

עומר ואכד נאסר: אני חושב שצריכים לעשות שינוי אמיתי, צריך להשקיע ביישובים.

עומר ואכד נאסר: ביישוב שלי יש 30 אלף תושבים.

עומר ואכד נאסר: אין באזור שלנו תעשייה, אין מסחר.

עומר ואכד נאסר: צריך ליצור דיור לאקדמאים, לצעירים, על מנת שישתקעו בישוב ויפתחו אותו כלכלית.

עומר ואכד נאסר: ככה נעשה את השינוי ואת העלייה במדרג הסוציואקונומי.

איימן עודה: בעראבה יש את אחוז הרופאים הגדול ביותר בכל העולם, לא רק בארץ.

יואב קיש: גאווה גדולה.

אברהים אלהוואשלה: אני שומע כאן שמדברים על לשפר את המצב ואת איכות החיים.

אברהים אלהוואשלה: מועצה האזורית נווה מדבר בנגב היא מועצה בהקמה.

אברהים אלהוואשלה: אנחנו בסוציואקונומי אחד.

אברהים אלהוואשלה: האוכלוסייה הערבית בנגב עוברת שינוי באורח החיים שלה.

אברהים אלהוואשלה: היות והמדינה רוצה לשנות את צורת החיים של האנשים ממצב אחד למצב אחר, זה משנה להם גם את הכלכלה ואת התעסוקה.

אברהים אלהוואשלה: אנחנו לא בנויים לזה.

אברהים אלהוואשלה: אני חושב שכאן נפל האסימון - לא מתקצבים בצורה אמיתית את הצרכים של האוכלוסייה הערבית בנגב.

אברהים אלהוואשלה: אני רוצה לצאת מהמצב הזה, זה מצב מתסכל.

אברהים אלהוואשלה: אני לא גאה בזה שאני בסוציואקונומי אחד, אני באמת רוצה לשנות את המצב הזה.

אברהים אלהוואשלה: בחלק מהכפרים שלי במועצה האזורית נווה מדבר יש תשתיות, רק שלאף בית אין חשמל, אין מים, אין מערכת ביוב.

אברהים אלהוואשלה: אין לנו את כל השירותים הבסיסיים שאמורים להיות על פי חוק ישראלי או חוק בינלאומי.

אברהים אלהוואשלה: המצב דומה בכל היישובים הבדואים בנגב.

אברהים אלהוואשלה: זה לא רק עניין של כספים, זה גם עניין של צדק חברתי.

אברהים אלהוואשלה: זה הקו שצריך להנחות אותנו, ככה צריך לפעול.

אברהים אלהוואשלה: התכנון שלנו לא צריך להיות באמצעות הרשות, אנחנו צריכים לקבל באופן ישיר מכל משרדי הממשלה.

אברהים אלהוואשלה: למה אנחנו צריכים להיות תחת חסות משרד החקלאות?

אברהים אלהוואשלה: אני צריך להיות במקום הנכון.

אברהים אלהוואשלה: צריכה להיות חשיבה אמיתית ואמיצה למען כל האזרחים בנגב.

יוחאי דמרי: יש הבדל מאוד גדול בין מועצות אזוריות לבין מועצה מקומית.

יוחאי דמרי: במועצה אזורית יש שלטון דו-רבדי.

יוחאי דמרי: אנחנו כמועצות אזוריות גובים מינימום של ארנונה, זאת משום שגם הישובים גובים סכומים.

יוחאי דמרי: כל עלייה בפריפריה החברתית מייצרת פער מאוד גדול.

יוחאי דמרי: אני לא הולך לקחת את הכסף הזה מהתושבים.

יוחאי דמרי: חלק מהמדד שהם בודקים זה כמות של רכבים.

יוחאי דמרי: שני רכבים למשפחה במועצה אזורית זה אילוץ, זה לא בהכרח מראה מה הרמה החברתית.

יוחאי דמרי: אם אשתי צריכה לנסוע לעבודה ואני צריך לנסוע לעבודה - אין באזור תחבורה ציבורית - אני חייב להחזיק שני רכבים.

יוחאי דמרי: הייתי שמח להחזיק רכב אחד.

יואב קיש: לא הייתי נכנס לרכיבים בתוך הדירוג של הסוציו.

יואב קיש: הייתי מנתק את הקשר בין הדירוג לתקצוב.

יוחאי דמרי: אני מסכים.

יוחאי דמרי: מעבר לאחוז של ההשתתפויות בקולות קוראים, שזה גדל, אצלי באופן אישי זה זרק אותי מהמשרד לפריפריה חברתית, מה שמשפיע עלי בכמה מיליוני שקלים.

יוחאי דמרי: ביו"ש אין ארנונה מבסיסים, בניגוד למה שקיים בארץ.

יוחאי דמרי: ביו"ש אין ארנונה משטחים שנמצאים בין הישובים, רק מתוך השטחים עצמם.

יוחאי דמרי: המשמעות היא שיכולה לקום מחצבה ואני לא אהנה מכספי הארנונה שלה.

יוחאי דמרי: ביו"ש אין חלוקת הכנסות בין רשויות חזקות וחלשות.

יוחאי דמרי: שלושת הדברים האלה מצרים ומציבים אותנו במצב לא פשוט.

ניצן פלג: גליל תחתון עלתה משש לשבע.

ניצן פלג: זו מועצה שהיא בפריפריה.

ניצן פלג: היא לא מספיק פריפריאלית, היא לא מספיק קו עימות כדי לתת לה הטבות מס.

ניצן פלג: גם מחירי הקרקע אצלנו בשמיים.

ניצן פלג: קיבלתי מועצה עם גירעון של מיליון שקלים.

ניצן פלג: היינו אמורים לקבל שני מיליון ב-2019, אבל במקום זה לוקחים מאיתנו שלושה מיליון.

ניצן פלג: התכנון התקציבי שלי מאוד בעייתי.

ניצן פלג: כראש מועצה שנבחר פעם ראשונה אני נכנס לאתגר עצום.

ניצן פלג: המינימום שאפשר לעשות, כמו שחיים אמר, זה להקפיא את המצב ב-2019.

ניצן פלג: זה דגל אדום מבחינתנו.

בני בן-מובחר: אני מכהן מזה 21 שנה.

בני בן-מובחר: אם הייתי יודע לאן אני נכנס עם הקיצוץ, יכול להיות שלא הייתי ממשיך לקדנציה נוספת.

יואב קיש: מה קרה אצלכם?

בני בן-מובחר: אני נמצא בשבע.

יואב קיש: עלית משש לשבע?

בני בן-מובחר: מחמש עליתי לשש ולשבע, אחד אחרי השני.

בני בן-מובחר: המשמעות מ-2016 ל-2019 היא שבעה מיליון שקלים.

יואב קיש: מתוך כמה?

בני בן-מובחר: התקציב שלי הוא 70 מיליון.

יואב קיש: 10%.

בני בן-מובחר: במשך כל השנים המועצה שלי מקבלת פרסים.

בני בן-מובחר: אנחנו מתנהגים בצורה רצינית מאוד בנושא התקציבי, אין לנו גירעונות.

בני בן-מובחר: אנחנו עושים את עבודתנו נאמנה, כולל היום בבוקר 15 אלף שקל לגרביים, גופיות ומחממים לחיילים שנמצאים בגבול הצפון.

בני בן-מובחר: אני גאה בזה.

בני בן-מובחר: עשיתי את זה במלחמת לבנון השנייה, אני אעשה את זה גם עכשיו, כל עוד הגבול שלנו חם.

בני בן-מובחר: חוסן של רשות לא מגיע רק מארנונה של תושבים.

בני בן-מובחר: אין לנו מרכזים מסחריים, אין לנו אופציה לארנונה אחרת חוץ מתושבים.

בני בן-מובחר: אנחנו כיסינו גירעונות, אנחנו מתייעלים כל שנה ושנה.

בני בן-מובחר: אנחנו במבואות חרמון מחזיקים מגליל תחתון עד גבול הצפון את המרכז הגדול ביותר לבעלי צרכים מיוחדים מגיל שלוש עד 120.

בני בן-מובחר: אני גאה להחזיק את המקום הזה, אפילו שאין ילד אחד ממועצה אזורית מבואות החרמון.

בני בן-מובחר: 60% באים מהמגזר.

בני בן-מובחר: לכולם קוראים בן- מובחר, לכל משפחה מפסוטה קוראים מבואות החרמון.

בני בן-מובחר: אני גאה בזה.

בני בן-מובחר: מהמצב שנקלעתי אליו היום אני שבור, נשבר ומתייאש.

בני בן-מובחר: עשיתי תכנית חומש.

בני בן-מובחר: איך אני יכול ליישם את תכנית החומש?

בני בן-מובחר: אני בונה, אני מפתח, בשביל להביא זוגות צעירים ומשפחות צעירות לגליל.

בני בן-מובחר: מי הם החיילים האמיתיים בגבול הצפון רק בלי מדים?

בני בן-מובחר: אלה אותם תושבים בכפר יובל, אלה אותם תושבים במרגליות, במשגב עם ובמנרה שלפני שעתיים עוד מנהרה נחשפה באחד מהיישובים שלהם.

בני בן-מובחר: שבועיים הישובים האלה משותקים.

בני בן-מובחר: אנחנו עושים את הכל על מנת לפתח אותם ולהביא זוגות צעירים, להביא את כל העסק הזה לפיתוח משמעותי.

בני בן-מובחר: אני לא ראיתי בשום מקום שמשרד הפנים מחויב לעבוד לפי הדירוג הסוציואקונומי.

בני בן-מובחר: אני לא יודע אם הוא מחויב לפי החוק.

בני בן-מובחר: אני חושב שצריך להקפיא את המצב, זה נאמר פה היום כמה פעמים, במיוחד על ידי יושב ראש השלטון המקומי.

בני בן-מובחר: צריך להקפיא את המצב לפי 2016, שזה הדוח האחרון, ואחר כך שמשרד הפנים יתעסק עם הבדיקה, יתעסק עם הדירוג ויבוא עם תשובות.

בני בן-מובחר: לא לתת לנו עכשיו את המכה ואחר כך שיבדקו במשרד הפנים.

יורם ישראלי: על אף ש-16% מהאוכלוסייה שלנו זה כפרים מהמגזר ברמה סוציו שתיים, קרה לנו ה"ברוך" ועלינו משש לשבע.

יורם ישראלי: אני לא אוסיף על מה שחבריי אמרו.

יורם ישראלי: הייתי לפני שבוע בדיון בוועדת החוץ והביטחון על צמודי גדר.

יורם ישראלי: מה פתאום צמודי גדר זה אפס עד שתיים?

יורם ישראלי: הצבא אמר שצמודי גדר זה אפס עד ארבע.

יורם ישראלי: פתאום מסתבר שרשות המיסים נלחמת על אפס עד שתיים.

יורם ישראלי: למה היא נלחמת על אפס עד שתיים?

יורם ישראלי: כי כל הטבות המס לצמודי גדר יותר גבוהות מהטבות המס ליישובים שהם לא צמודי גדר.

יורם ישראלי: ועדת החוץ והביטחון מטפלת בזה.

יורם ישראלי: מישהו פה נתפס למדד סוציו שאין לו קשר לחוזק הרשות.

יורם ישראלי: אני לא מדבר על מענק האיזון.

יורם ישראלי: לקולות קוראים אתה לא יכול לגשת כשאתה שבע.

ניר ברטל: אנחנו היינו שמונה ונשארנו שמונה.

ניר ברטל: לפני ארבע שנים עלינו משבע לשמונה.

ניר ברטל: עד היום הרשות לא הצליחה לחזור למה שהיא הייתה.

ניר ברטל: אסור שבעוד ארבע שנים תנהלו פה את אותו דיון שמנוהל עכשיו.

ניר ברטל: אני לא מייצג רק את עצמי.

ניר ברטל: אנחנו סדר גודל של בין 20 ל-30 רשויות באשכול סוציו גבוה.

ניר ברטל: אין לנו אזור תעסוקה.

ניר ברטל: אנחנו לא מצליחים לתת לתושבים החזקים שלנו את השירות שאנחנו רוצים.

ניר ברטל: אני לא חושב שיש פה מישהו בחדר שאומר שהמדד הזה טוב וצריך להשאיר אותו.

ניר ברטל: התמונה הייתה ברורה לפני שלוש וארבע שנים, כשהתחילו הדיונים על זה.

ניר ברטל: הבעיה שעושים דיונים והדברים לא באים לידי ביצוע.

ניר ברטל: זה צריך להיגמר.

יורם קרין: אצלנו הפגיעה היא אנושה, סדר גודל של עשרה מיליון שקל בשנה מורכבים ממענקי איזון, מחינוך, מרווחה, מצ'ינג.

יואב קיש: מתוך איזה תקציב?

יורם קרין: תקציב של 150 מיליון שקל.

יורם קרין: מתוך 12 מיליון שקל ירד מענק איזון של ארבעה מיליון שקל.

יורם קרין: לא יעלה על הדעת, זה בעיני שערורייה.

יורם קרין: אני לא מבין איך משרד הפנים נותן לזה יד.

יורם קרין: אנחנו מנסים לעבוד בצורה מסודרת, מקצועית.

יורם קרין: קשה אצלנו, יש 40 מעלות חום בצל בקיץ.

יורם קרין: יש הרבה מאוד אתגרים, אבל אנחנו מתמודדים, בונים תכנית עבודה, תכנית חומש.

יורם קרין: פתאום בדצמבר מתעוררים למציאות של פחות ארבעה מיליון שקל.

יורם קרין: אני מצטרף לדבריו של חיים, יושב ראש השלטון המקומי, להקפיא את זה לאלתר, ולחזור למדד חוסן שמשקף את היכולת של הרשות, לא של התושבים.

יורם קרין: המדד הזה מעוות ולא מתאים.

יובל ארד: אני מצטרף לדברים שנאמרו על הרשויות העשירות-עניות שהתושבים הם חזקים ולרשות אין מקורות כדי לתמוך בצרכים של התושבים.

יובל ארד: אנחנו רשות יציבה, עומדת בכל הדרישות.

יובל ארד: ברשות קטנה כמו שלנו, שהיא רשות יחסית מרוחקת ממרכז עירוני, אנחנו מסיעים את הילדים לבתי ספר.

יובל ארד: משרד החינוך משתתף אצלנו רק ב-40% בהסעות, בעוד שישוב סמוך אלי, נמצא במועצה אזורית דרום השרון, נוסע לאותו בית ספר ומקבל 85% השתתפות בהסעות.

יובל ארד: אין לזה שום הצדקה מהותית.

יובל ארד: אותו דבר לגבי הסעות של ילדים עם צרכים מיוחדים.

יובל ארד: היישוב שלנו הוא חממה לילדים עם צרכים מיוחדים.

יובל ארד: עלות ההסעות היא גבוהה.

יובל ארד: אני מצטרף לקריאה של החברים.

יובל ארד: השינוי הזה לא פוגע בנו, אנחנו סוציואקונומי גבוה, אבל אני חושב שצריך לעשות חשיבה מחודשת.

יובל ארד: אנחנו לא מצליחים לתת את המצ'ינג בקולות קוראים שאנחנו זוכים.

חובב צברי: אני מציע שזאת תהיה ישיבה ראשונה, יריית פתיחה של הסיפור הזה.

חובב צברי: זה לא ייגמר בישיבה הזאת.

יואב קיש: זה לא ייגמר.

חובב צברי: חסרים לי פה משרדי ממשלה.

חובב צברי: אני עליתי מחמש לשש.

חובב צברי: אני ארצה להגיע לשבע.

חובב צברי: אני עדיין חושב שהשאיפה צריכה להיות לעלות ולטפס, רק צריך לשנות את התפישה במשרדי הממשלה ובהלמ"ס, להגיד להם: חברים, אנחנו רוצים שהמצוינים לא ייפגעו.

חובב צברי: ביטוח לאומי מוריד לי ארבעה מיליון מהתקציב, לא קשור להלמ"ס בכלל.

חובב צברי: מדובר בהנחות בארנונה שמגיעות לאנשים.

חובב צברי: מורידים לי ארבעה מיליון מתקציב של 80 מיליון.

חובב צברי: משרד החינוך בא ואומר לי: אני עושה לך מצ'יגנ אחר בנושא של הסעות.

חובב צברי: אני מקנא בחברים שלי במועצות האזוריות שיש להם את כל האוטובוסים.

שמעון גואטה: אל תקנא.

שמעון גואטה: אוטובוסים עולים יותר יקר מכל הסעה רגילה.

חובב צברי: אנחנו הולכים למהלך של אשכול, כדי לראות שלכמות תהיה איכות בכל הסוגיה הזאת.

חובב צברי: גם מינהל התכנון, כשאתה בא ואומר לו שאתה רוצה לפתח אזור תעשייה, אזור מסחר, אזור תעסוקה, הוא מגביל אותך.

חובב צברי: צריך להביא את כל הגורמים המשפיעים על הסיפור, כדי שנוכל לנהל את הרשות שלנו כמו שצריך, כדי שנוכל להיטיב עם התושבים, זאת המטרה החשובה.

ז'קי לוי: יושב ראש הוועדה ידידי יואב, אני רוצה להודות לך על המפגש החשוב.

ז'קי לוי: המדד הזה חייב לחלוף מן העולם.

ז'קי לוי: ברגע שאתה מעמיד מדד שנותן פרס לנכשלים ודופק את המצליחנים, זה מדד שצריך לחלוף מהעולם.

ז'קי לוי: בית שאן נמצאת בתכנית הבראה.

ז'קי לוי: תמיד היא במיטת סדום.

ז'קי לוי: כשנכנסתי לתפקיד, קיבלתי כקבלת פנים את העלאת המדד.

ז'קי לוי: זה אומר קיצוץ של שני מיליון במיידי, השלכה של עשרה מיליון.

יואב קיש: מכמה לכמה זזתם?

ז'קי לוי: מארבע לחמש, שזה משמעותי.

ז'קי לוי: מדינת ישראל יצאה במבצע רכישה לדיור הציבורי.

ז'קי לוי: מה שמעלה את המדד אלה אותם אנשים מסכנים שקנו את הבתים.

ז'קי לוי: כל התפישה שהייתה פעם היא תפישה מוטעית, היא לא יוצרת צדק חברתי.

ז'קי לוי: המטרה של הפריפריה, וזה כולל כל המבצעים של מדינת ישראל - הרכבות, מפה לאומית, היא להביא אוכלוסייה חזקה.

ז'קי לוי: אני לא רוצה אוכלוסייה חזקה, היא דופקת לי ישר את המדד.

ז'קי לוי: נוצר מצב שאם אני כראש רשות רוצה להצליח, אני צריך לדאוג שהיישוב שלי יהיה דפוק.

ז'קי לוי: אם היישוב מצליח, אני בבעיה, אני מקבל פחות תקציב.

ז'קי לוי: זה צריך לחלוף מהעולם.

יואב קיש: לקחתי את זה כמשימה.

יואב קיש: אני לא לבד, יש איתי עוד שחקנים משמעותיים.

ז'קי לוי: משרד הפנים צריך להיות שותף איתך.

יואב קיש: הוא שותף מלא.

יואב קיש: אני מצטרף למהלך שלו.

ז'קי לוי: המדינה הולכת היום לקולות קוראים.

ז'קי לוי: פיתחו תזה חדשה, לא צריך שרים.

ז'קי לוי: יש מספיק דברים שאפשר לבחון בלי לשנות תקציב.

ז'קי לוי: אם אני היום במיקום גרוע, בתנאים גרועים, ופתאום המדד עולה, זה לא מעניין אף אחד שאני בתנאים גרועים, אני אדפק.

ז'קי לוי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך על המשימה.

ז'קי לוי: זו משימה ששנים ברחו ממנה, אף אחד לא טיפל בה.

ז'קי לוי: זו משימה שנפלה לפתחך.

טל גורקי: אני עליתי משש לשמונה, שזה קטלני.

טל גורקי: עד שלא תביאו מדד חוסן חדש, אל תזוזו.

טל גורקי: זה לא תלוי במרדכי, הוא עושה עבודה מצוינת.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: הם צריכים את העזרה של הבית הזה.

סימון אלפסי: הייתי בסוציו אקונומי אחד-שניים לפני 30 שנה.

סימון אלפסי: עשיתי את הכל כדי להצליח.

סימון אלפסי: אחרי 30 שנה הבאתי את העיר ל-90% בגרות, לאפס אחוז נשירה, למקום שני אחרי מודיעין בקצונה של בנות בצה"ל.

יואב קיש: לאיזה סוציו עלית?

סימון אלפסי: מ-5,000 הגענו ל-25 אלף תושבים.

סימון אלפסי: יש 15 אלף רופאים, הייטקיסטים, הכל.

סימון אלפסי: לפני שנתיים התבשרנו שעלינו לסוציואקונומי שבע.

סימון אלפסי: כשאני בא למשרד הפנים, הוא אומר לי: אין לך יותר מענקים.

סימון אלפסי: הקולות קוראים והמצ'ינג הביאו אותי לממן.

סימון אלפסי: היום אני בונה 2,000 יחידות דיור בעיר.

סימון אלפסי: יש לי למוסדות חינוך, למוסדות ציבור מצ'ינג של בין 20% ל-30%.

סימון אלפסי: כשאני בא למרדכי, שבאמת עושה הכל, הוא אומר לי: שמע, אני לא יכול לעשות שום דבר, אני רק יכול לתת לך הלוואה.

סימון אלפסי: יש לי ברירה?

סימון אלפסי: בתקופה שעליתי לשבע לקחתי הלוואות בסך של 40 מיליון שקל כדי לממן את המצ'ינג של המדינה.

סימון אלפסי: מכל מה שנבנה היום, במיוחד בהייטק, מחזור של 6 מיליארד דולר, המדינה מרוויחה.

סימון אלפסי: מה אנחנו מרוויחים?

סימון אלפסי: שמורידים לנו את מענק האיזון, שאין לנו סיוע.

סימון אלפסי: אנחנו בדרך לפשיטת רגל הכי חזקה שיכולה להיות.

סימון אלפסי: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, זה המצב האמיתי של כולם.

סימון אלפסי: מי שהיום קיבל את הבשורה של שבע, בעוד שלוש שנים ידבר בדיוק כמוני.

סימון אלפסי: אמנם קיבלת את הפרס הזה של סוציואקונומי שבע, אבל אין לך יכולת לתפקד.

סימון אלפסי: אני חושב שמה שחיים ומרדכי מובילים חייב להיות מהר.

בהיג' מנצור: הגירעון התקציבי שלי עומד על 105 מיליון שקל: 15 מיליון שקל חוב למקורות, שלושה וחצי מיליון שקל לקבלן הזבל.

בהיג' מנצור: אנחנו לקראת פשיטת רגל.

בהיג' מנצור: ללא מרדכי ומשרד הפנים שנתנו לי אתמול 20 מיליון שקל, לא הייתי יכול לשלם משכורות לעובדים.

בהיג' מנצור: המצ'ינג והקול קורא זה צחוק מעבודה.

בהיג' מנצור: אין לי אנשים שיראו את הקול קורא.

בהיג' מנצור: צריך מישהו שירכז את זה.

בהיג' מנצור: ברגע שאתה מקבל קול קורא ואתה צריך לשלם את המצ'ינג, כאילו נתנו לך משהו שאתה לא יכול לנצל אותו.

בהיג' מנצור: זה המצב שאנחנו מדברים עליו.

בהיג' מנצור: אנחנו מדברים על סוציואקונומי ארבע.

בהיג' מנצור: יכול להיות שאני צריך לבכות, כי 1,300 משפחות מתחת לקו העוני, ל-120 משפחות אין מה לאכול.

בהיג' מנצור: אתמול מישהו נפטר מאחת מהמשפחות האלו.

בהיג' מנצור: המצב כל כך קשה ביישוב, אי אפשר להרים את הראש.

בהיג' מנצור: המצב הוא קטסטרופאלי.

בהיג' מנצור: מענק האיזון שנותן לנו משרד הפנים מקוצץ בגלל סיבה זו או אחרת, בגלל נושא התאגיד.

בהיג' מנצור: מה מנסים לתת לי?

בהיג' מנצור: איזו תקווה יש ליישוב שאני נבחרתי?

בהיג' מנצור: אני באתי מהעולם הדיפלומטי, לא באתי מהעולם המוניציפאלי.

בהיג' מנצור: איזה מסר?

בהיג' מנצור: איזה חזון אני יכול לתת?

בהיג' מנצור: מה המסר שאני יכול להגיד?

בהיג' מנצור: אם לא ימשיכו לתת לי מענק איזון, אני פשוט קורס.

איתמר רביבו: אנחנו עלינו משש לשבע.

איתמר רביבו: מענק האיזון לשנת 2018 היה כמעט 11 מיליון שקל.

איתמר רביבו: ב-2019 נקבל ארבעה וחצי מיליון שקל.

איתמר רביבו: כמעט שישה מיליון שקל פער רק במענקי איזון, חוץ מהדברים האחרים של קולות קוראים וכדומה.

איתמר רביבו: אני נכנס לגירעון מובנה של כמעט חמישה מיליון שקל בתקציב המועצה.

איתמר רביבו: יש לנו אתר קראווילות של מפוני גוש קטיף שאנחנו לא מקבלים עבורו שום תקצוב.

איתמר רביבו: אני לא מבין למה העלות שלו אמורה להיות לפתחנו כמועצה.

איתמר רביבו: אני חושב שהמדינה הוא זו שצריכה לתת מענה לכל הדברים האלה.

איתמר רביבו: אני נכנס כראש מועצה חדש לאיזה שהוא גירעון מובנה של 10,15 מיליון שקל בשנה.

איתמר רביבו: זו גזירה שאנחנו לא יכולים לעמוד בה.

איתמר רביבו: אנחנו מצפים לקבל מענה לסוגיה הזאת.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבריי ראשי רשויות, על זה אפשר לומר: "תבן אין ניתן לעבדיך ולבנים אומרים לנו עשו".

איתן ברושי: הפער בין מה שצריך לעשות לאפשרויות הוא פער שהולך ומחריף עם השנים.

איתן ברושי: גם אני הייתי ראש מועצה.

איתן ברושי: אני חושב שהפערים האלה הולכים וגדלים.

איתן ברושי: אני מופתע מזה שאנשים מופתעים, כולל המנכ"ל, מהשאלות לגבי היכולת לנהל את הרשויות עם המדד שקוראים לו סוציואקונומי.

איתן ברושי: במשק המשפחתי יש טרקטור בלי גלגלים, זה נחשב כלי רכב.

איתן ברושי: הייתי אתמול ברשויות הצפוניות, אכן יש פער גדול.

איתן ברושי: יש פער עצום בין הערכה הרבה שהמדינה רוחשת למתיישבים, בוודאי לאורך הגבולות, לבין מה שהיא מוכנה לעשות בשבילם.

איתן ברושי: איך הפער הזה בא לידי ביטוי?

איתן ברושי: ביום שהממשלה מחליטה לתת תקציבים מיוחדים לעוטף עזה, ביום שהיא בונה תכנית שאחר כך היא משתחררת ממנה לחיזוק הגליל, היא מורידה מענקי איזון.

איתן ברושי: איפה נשמע דבר כזה שמקצצים בימים האלה מרשויות בעוטף עזה ובקו הלבנון?

איתן ברושי: זו ממשלה ימנית עם שתי ידיים שמאליות.

איתן ברושי: זה לא יכול להיות, זה לא היה מעולם.

איתן ברושי: בכל מקום יש בעיה, אני מכיר אותה, אבל אי אפשר לומר בנשימה אחת לעוטף עזה שאנחנו מאוד מעריכים אותם אבל כשמגיעים להמחאות הממשלה עושה במכנסיים.

איתן ברושי: אתם יודעים שעוד לא נתנו פיצוי אחד על הנזקים של השמונה-עשרה חודשים האחרונים?

איתן ברושי: הממשלה לא נתנה פיצוי.

איתן ברושי: רשות המיסים לא מצאה את הכללים.

איתן ברושי: ועדת שרים הייתה צריכה להתכנס ולא מתכנסת.

איתן ברושי: הייתי אתמול בגבול הלבנון.

איתן ברושי: גם שם תהיה בעיה, כי לא נוקטים בצעדים מקדימים כמו במצב מיוחד בעורף.

איתן ברושי: אני פונה אליך, המנכ"ל, שקודם כל תקבלו החלטה.

איתן ברושי: יואב, תדרוש את זה.

איתן ברושי: הייתה מסורת בעבר שלא פוגעים בקו עימות ובאזורי עדיפות.

איתן ברושי: לא יכול להיות פה כפל לשון.

איתן ברושי: איך הם יחזרו הביתה כשהמדינה מורידה להם מענקים עד כדי שיתוק?

איתן ברושי: התחבורה במועצה אזורית זה כמו מום מלידה, הכל תלוי בהסעות.

איתן ברושי: אתה לא יכול להשתחרר מזה.

איתן ברושי: למה דורשים עכשיו מהגליל העליון שיורידו את התקציבים?

איתן ברושי: איך אתה יכול להסביר את זה שעכשיו מקצצים בעוטף עזה?

איתן ברושי: מישהו פה השתגע.

איתן ברושי: מה, לא יודעים אחד מהשני?

איתן ברושי: החלטה מספר אחת, לא פוגעים בקו עימות ועדיפות לאומית.

איתן ברושי: זאת צריכה להיות המדיניות של הממשלה.

איתן ברושי: מה שווים כל המענקים המיוחדים?

איתן ברושי: התרגיל של האוצר זה שהוא נותן לך ואז לוקח לך בחזרה, כאשר בסוף הוא גם מרוויח עוד משהו.

איתן ברושי: גם אני הייתי עובד מדינה.

איתן ברושי: זו לא מילה גסה.

איתן ברושי: לא הייתי סומך רק עליהם להכין את החלופה.

איתן ברושי: למה אתם לא יכולים לבוא לכאן בעוד חודשיים ולהניח על השולחן אלטרנטיבה לדבר השגוי הזה שמתנהל כבר שנים?

איתן ברושי: יש לכם את כל היכולות, אתם אנשים רציניים.

איתן ברושי: מה הבעיה לקחת צוות ולתת לו 20,30 ימים?

איתן ברושי: צריך להניח את זה על השולחן אצל יואב קיש, צריך להתמודד מול המדינה.

איתן ברושי: מה אתם אומרים עכשיו למדינה?

איתן ברושי: אחרי שנים שלא קרה כלום אתם מצפים שמישהו יביא מדד ל-2019.

איתן ברושי: אני לא סומך על המדינה, למרות שאני חלק ממנה.

איתן ברושי: תביאו את זה אתם, יש לכם את היכולת.

איתן ברושי: תקציב 2019 שהוכן לפני מספר חודשים כלל את ההיקף הכולל של מענקי איזון שהיה לפני המיפוי הזה.

יואב קיש: אלה שירדו רוצים לקבל יותר.

איתן ברושי: מה רצה שר האוצר?

איתן ברושי: לתת את תקציב 2019 מראש כדי שלא יהיו בחירות.

איתן ברושי: הממשלה קיבלה את מה שהיא רוצה.

איתן ברושי: אין סיבה לפגוע במענקי האיזון ב-2019.

איתן ברושי: יש למשרד הפנים את כל המקורות כדי להשאיר את המצב כפי שהוא.

איתן ברושי: צריך לאפשר שהשנה הקרובה תהיה שנת בחינה, כאשר לקראת השנה הבאה לבוא עם מדד אחר, עם קריטריונים אחרים, עם מדיניות יותר נכונה ויותר חכמה.

איתן ברושי: לא פוגעים בקווי עימות.

בני בן-מובחר: רק חבל שאתה לא במפלגה הנכונה.

יוסי יונה: אדוני היושב-ראש, תודה על הדיון המאוד מאוד חשוב הזה.

יוסי יונה: נדמה לי שיש קונצנזוס ותמימות דעים לגבי הנושא הזה, ויפה שכך.

יוסי יונה: כולם מאוחדים בדרישה הזאת.

יוסי יונה: מתקיים עיוות בסוציו שהוא בלתי סביר.

יוסי יונה: אנחנו לא נמצאים בעימות עם משרד הפנים.

יוסי יונה: המנכ"ל מודע לעיוות הזה, יש לו נכונות לפעול כדי לתקן את העיוות הזה.

יוסי יונה: מה שחשוב במפגש הזה, שיש כאן ייחודיות מאוד גדולה שחוצה מפלגות.

יוסי יונה: אנחנו, חברי הכנסת, גם אלה שלא נמצאים כאן, תומכים לחלוטין בכל מהלך שיביא לשינוי האופן שבו המענקים ניתנים.

יוסי יונה: הרעיון הזה של מדד חוסן רשותי הוא הכרחי.

יוסי יונה: משעה שהשינוי של החוסן הרשותי ייעשה אנחנו נצטרך יותר כסף.

יוסי יונה: לא נראה לי שניתן לעקוף את העניין הזה.

יוסי יונה: אנחנו רואים יישובים שהם יחסית חזקים מבחינה סוציואקונומית שעדיין נמצאים במצוקה.

יואב קיש: יהיה מעבר הדרגתי מסולם לסולם.

יואב קיש: אתה לא עושה את זה בזבנג אחד, זה ברור.

יואב קיש: יבנו את זה כמו שצריך.

יוסי יונה: נדמה לי שתצטרך להיות תוספת של כספים, כי ישנם יישובים שהם חזקים סוציואקונומית אבל חלשים מבחינת היכולת שלהם להתמודד עם האתגרים שעומדים בפניהם.

יוסי יונה: עלתה כאן הנקודה של כפר ורדים.

יוסי יונה: יש פה איזה פיל בחדר שאנחנו לא נוגעים בו.

יוסי יונה: כפר ורדים נמצא ליד אזור תעשייתי מאוד גדול.

יוסי יונה: הוא לא זוכה לשום דבר מהעושר התעשייתי שנמצא לידו.

גבריאל נעמן: יש חלוקה.

יוסי יונה: אנחנו רוצים שחלק מהרשויות יקטינו את התלות שלהן בעטיני הממשלה, וזה על ידי כך שיהיו להן מקורות הכנסה של עצמן.

יוסי יונה: חלוקה מחודשת של הארנונה בישובים השונים או באזורים השונים יכולה להיות חלק מהפתרון הזה.

יוסי יונה: אני מברך על קיומו של הדיון הזה.

יוסי יונה: ישבתי פה מתחילתו.

יוסי יונה: נכון עשית, אדוני יושב-הראש, שנתת לכל אחד מראשי הישובים לדבר מנהמת ליבה או ליבו.

יוסי יונה: בגלל תמימות דעים כל כך גדולה וחוצה גבולות אנחנו אחריכם.

יוסי יונה: אכן יימצא פתרון כמו הקפאה.

יואב קיש: למדד הסוציו עצמו אני לא נכנס.

יואב קיש: שמענו כל מיני הערות, אני שם את זה בצד, זה לא הדיון לתפישתי.

יואב קיש: יש מדד סוציו, כבודו במקומו מונח.

יואב קיש: שמענו את מנכ"ל משרד הפנים מדבר על מדד חוסן רשותי.

יואב קיש: נעשתה עבודה במהלך של שנתיים במשרד הפנים בעניין הזה.

יואב קיש: העבודה הזאת היא כרגע ב-hold.

יואב קיש: האם בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש מהלך מקביל?

יואב קיש: האם אתם מתכוונים להשתתף במאמץ שאנחנו שומעים שכל כך חסר בשלטון המקומי?

יואב קיש: איפה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כשחקן משמעותי בהובלת מדד חוסן רשותי חדש?

לואיזה בורק: אנחנו גוף מודד.

לואיזה בורק: אנחנו לא קשורים למדיניות, לקביעת מדיניות, אנחנו לא מתקצבים.

יואב קיש: לא זו השאלה.

לואיזה בורק: המדד הסוציואקונומי מודד את התושבים שמתגוררים ברשות המקומית, הוא לא מודד את החוסן של הרשות.

לואיזה בורק: במשך השנים התבקשנו ממשרד הפנים ומגופים אחרים למדוד מדד שמצביע על האיתנות, על החוסן של הרשות המקומית.

לואיזה בורק: עשינו עבודה בנושא הזה.

לואיזה בורק: הגענו למבוי סתום, כי לא הצלחנו על סמך הדוחות המבוקרים שמגיעים אלינו ללשכה לקבוע מה הוא החוסן של הרשות.

יואב קיש: זאת אומרת, הייתם בעד המשימה, עשיתם מהלכים כדי להגיע לתוצאה, אבל לא הצלחתם לייצר מדד חוסן רשותי.

יואב קיש: את טוענת שהמידע שקיים בדוחות הכספיים איננו מידע מספק בשביל להכין את העניין.

יואב קיש: האם אתם מכירים את העבודה שנעשתה במשרד הפנים עם פרופסור מומי דהן?

לואיזה בורק: אנחנו מכירים.

יואב קיש: מה ההתייחסות שלכם לעבודה הזאת?

לואיזה בורק: העבודה הזאת מנסה לשקף את הפער בין ההכנסות להוצאות הנורמטיביות של הרשות.

לואיזה בורק: יש לנו בעיה עם זה.

לואיזה בורק: אם אני אגיד לתושב: אתה עכשיו במעמד חברתי-כלכלי שתיים, אז הוא ילך עם זה לביטוח לאומי, כאשר ביטוח לאומי ינהג לפי מה שאני קובעת.

לואיזה בורק: אותו דבר לגבי רשות מקומית.

לואיזה בורק: אני לא יכולה להגיד לרשות שלא מצליחה לגבות מסים מארנונה, מתעשייה או משהו כזה: יכולת לגבות ככה וככה.

לואיזה בורק: אנחנו יכולים להגיד כמה גבית, כמה היית צריך לגבות.

יואב קיש: אני לא מקבל את התשובה.

יואב קיש: אני שמח לשמוע שניסיתם.

יואב קיש: אני חשבתי שיש פה איזה אירוע של חוסר שיתוף פעולה בגלל איזה אגו כזה או אחר.

יואב קיש: אנחנו לא נמצאים בסרט הזה, אנחנו נמצאים באיזה שהוא הליך מקצועי שנופל, לתפישתי, רחוק מהיכולות המקצועיות שלכם.

יואב קיש: אתם מדברים על שיקול דעת במקום שאתם צריכים להפעיל ניתוח סטטיסטי.

לואיזה בורק: מדיניות.

יואב קיש: אני לא הולך לוותר.

יואב קיש: אנחנו נצטרך שיהיה מדד חוסן של רשות.

יואב קיש: הוא צריך להיות המדד שיחליף את הנושא של הסוציו.

יואב קיש: את הסוציו תמשיכו לעשות לדברים אחרים.

יואב קיש: צריך להיות שילוב של עבודה של קובעי המדיניות, שזה המשרד, יחד איתכם.

יואב קיש: אתם מביאים את יכולות הניתוח הסטטיסטיות.

יואב קיש: צריך להוציא את המוצר הזה.

יואב קיש: אני לא רואה אתכם כאחראים בלעדיים למוצר הזה.

יואב קיש: זה לא מדד של סוציו, יש פה נושא של מדיניות, אני מסכים.

יואב קיש: את המדיניות משרד הפנים צריך להכתיב.

יואב קיש: יהיה אפשר לשנות מדיניות, זה ברור, אבל חייבים להתחיל לעבוד איתה.

יואב קיש: אנחנו נעשה דיון על איך מתקדמים בהשלמת המדד הזה.

יואב קיש: זו משימה שאני לוקח ואטפל בה בכל הכוח.

יואב קיש: אני רוצה לדעת מה המספר – אמרתם שאתם עושים אותו - של כלל הרשויות שנפגעו בעניין הזה, כדי שנוכל להתייחס למספר בשקלים, איך זה הולך להשפיע, נראה את המשמעות.

יואב קיש: אני מאוד בעד מהלך.

יואב קיש: הכי קל לי להגיד: תשאיר את זה כמו שזה, שלא ייגעו.

יואב קיש: אולי זה גם הדבר הכי נכון לעשות, אבל יש פה מגבלות משפטיות ותקציביות.

יואב קיש: לא יכול להיות שתהיה סטייה של מעל שני אחוז בתקציב של רשות משנת 2018 ל-2019.

יואב קיש: לא יכול להיות שפתאום אומרים לו לקצץ 10%.

יואב קיש: זה לא יכול לעבוד, אין לו שום סיכוי לעמוד בזה.

יואב קיש: תראה מה קורה למשרדי הממשלה שעושים flat של 1.25%.

יואב קיש: הם רבים על כל 0.1%.

יואב קיש: אם אתה יכול להתכנס לקיצוץ של אחוז בתקציב, להתכנס למשהו שרשות מסוגלת להתמודד איתו, זה יהיה מהלך נכון.

יואב קיש: אתם שם.

יואב קיש: גם אתה בעצמך אומר שצריך לראות איך בונים.

יואב קיש: המדרוג צריך להיות סביר ככל האפשר.

יואב קיש: כשמשרדי הממשלה רוצים עכשיו להביא 30 מיליארד שקלים לשוטרים ולגמלאים, מה שהחוק מחייב, הם עושים flat של 1.25%.

יואב קיש: זה ברמה שעוד אפשר להסתדר איתה.

יואב קיש: לבוא לרשות שיש לה תקציב של 120 מיליון, להוריד לה 15 מיליון - לא מסוגל.

יואב קיש: אני מבין אותה במאה אחוז.

אבי גרובר: זו הזדמנות לעשות את זה עם מנכ"ל משרד הפנים הזה שמבין, שיודע מה זה שלטון מקומי.

אבי גרובר: אני לא יודע מתי הכנסת מתפזרת, אבל אתם חייבים עוד המושב הזה לגמור את העניין הזה.

מרדכי כהן: מכיוון שהוצגו פה כל כך הרבה נושאים, חלקם אפילו בבלבול מסוים, חייבים לעשות סדר בכמה משפטים.

מרדכי כהן: ראשית, אם אני מסתכל על 2012 ועל 2018 על כלל השלטון המקומי, צריך להבין מה קרה.

מרדכי כהן: מענק האיזון גדל מ-2.4 ל-3.3.

מרדכי כהן: מדובר ב-900 מיליון שקל תוספת למענק האיזון.

מרדכי כהן: ה-900 מיליון שקל האלה אולי לא נשמעו בחדר הזה, אבל זו תוספת למענק האיזון.

מרדכי כהן: עשרות רשויות מקומיות, במיוחד החלשות שבהן, נהנו מגידול מאוד מאוד משמעותי.

חיים ביבס: רק להזכיר, זה היה ארבעה מיליארד.

מרדכי כהן: חיים, אנחנו מכירים את ההיסטוריה.

מרדכי כהן: אני יכול לחזור למשבר של 2003-2004, אז היו 155 רשויות בתכניות הבראה.

מרדכי כהן: היום אנחנו נמצאים עם מספר הרבה יותר קטן, עם כמה עשרות בודדות.

מרדכי כהן: על התוספת הזאת הייתה התוספת של הקרן לצמצום פערים.

מרדכי כהן: לא היה מנוס, יואב, לבטל את ערי עולים.

מרדכי כהן: הצער והתסכול והקשיים האובייקטיבים ששי הציג פה הם אמיתיים, אבל צריך להבין מה היה פה.

מרדכי כהן: היה פה עיוות מטורף מבחינה של צדק.

מרדכי כהן: רשות מקומית שבשנות ה-50 מישהו קרא לה רשות עולים כי הצמידו לה איזו מעברה, נהנתה מהכנסות בלי שום קשר לכלום - לא לעולים, לא לאתגר.

מרדכי כהן: בית המשפט זרק אותנו מכל המדרגות.

מרדכי כהן: כשראש הממשלה היה לכמה שבועות שר פנים, הוא הורה לבטל את חוק ערי עולים, להעמיד משהו חדש.

מרדכי כהן: לקח לנו שעות יחד להגיע לאיזו שהיא נוסח שמפחיתה את ההכנסות בצורה מדורגת, מגדילה את התקציב של הקרן.

מרדכי כהן: זה כל כך רחוק מאיך שזה מתואר פה.

מרדכי כהן: היו חייבים לסלק את החוק הזה מהעולם.

מרדכי כהן: אנחנו הגדלנו ב-200 מיליון שקל, אנחנו לא רק ביטלנו את ערי עולים והקמנו את הקרן.

מרדכי כהן: תוסיפו לזה את החלטות הממשלה שיואב וחיים הזכירו קודם.

מרדכי כהן: בואו לא נטאטא את הסיפור מתחת לשולחן.

מרדכי כהן: ערביות, בדואיים דרום, דרוזיות, תכנית הצפון, זה מאות מיליוני שקלים.

מרדכי כהן: אם אני מסתכל רק על הקרן לצמצום פערים ועל הגידול במענקי האיזון - זה היה תיקון נוסחת מענק האיזון, זה לא כסף ששפכנו - מדובר בתוספת של למעלה משני מיליארד שקל בשנה לרשויות מוחלשות.

מרדכי כהן: זה לא הולך לרשויות חזקות, זה הולך לרשויות חלשות.

מרדכי כהן: על אף כל מה שאמרתי, ואי אפשר להתעלם מהנתונים האלה, מה בכל זאת צריך לעשות?

מרדכי כהן: מה שתואר פה עכשיו זה לא 200 רשויות מקומיות במשבר.

מרדכי כהן: את מרבית הרשויות המקומיות תפסנו באמצעות המהלכים האלה, סייענו להן, הגדלנו להן את ההכנסות באופן משמעותי.

מרדכי כהן: ישנן רשויות מקומיות שמה שמאפיין אותן זה הגדלה במקורות ההכנסה שלהן.

מרדכי כהן: חלק מהסיפור של הסוציו זה לא רק בגרויות וכו', זה גם הגדלת מקורות ההכנסה של הרשות המקומית.

מרדכי כהן: גם זה חלק מהמקרים של עלייה בסוציו.

מרדכי כהן: אנחנו עכשיו נמצאים עם כמה עשרות בודדות.

מרדכי כהן: מענק האיזון הוא לא רק סוציו.

מרדכי כהן: מענק האיזון מושפע מכל מיני משתנים - חלקו סוציו, חלקו דברים אחרים.

מרדכי כהן: יש רשות מקומית שבאה ואומרת: מענק האיזון שלי קטן באופן משמעותי.

מרדכי כהן: כשאתה מסתכל, אתה רואה שלא קרה לה שום דבר עם הסוציו.

מרדכי כהן: המענק שלה קטן מסיבות אחרות לגמרי.

מרדכי כהן: היות ואני לא רוצה להתחמק, אני רוצה להתמקד, אז אין מנוס מלעשות משהו עם עשרות רשויות האלו שעברו עכשיו טלטלה.

מרדכי כהן: אם הולכים על המהלך המאוד דרמטי של ההקפאה, שאני לא יודע אם הוא עומד באיזה שהוא מבחן משפטי - כשאתה מקפיא, אתה אומר לזה שאמור ליהנות מהעוגה: החלטתי עבורך שאתה לא הולך ליהנות - או על משהו קרוב להקפאה, זאת אומרת מדרגות יותר מבוקרות, אין מנוס מלפתור את הבעיה בתוספת תקציב לא גדולה.

מרדכי כהן: אם מדובר ב-28,30 מיליון שקל תוספת למענק איזון, מה שחיים אמר - הם לא סופיים, כי אין לנו עדיין את כל הדוחות המבוקרים של הרשויות המקומיות כדי לעשות את המודל ולבדוק את מענק האיזון - אני לא חושב שיש פה איזו שהיא דרמה, צריך לראות איך אפשר לעשות את זה.

מרדכי כהן: יושבת פה ביאן מהאוצר.

מרדכי כהן: נניח שאחרי כל הלחצים שלכם ושל יואב האוצר יאמר: אנחנו נמצאים במציאות שאי אפשר להוסיף שקל, זאת העוגה, תשחקו בעוגה - גם במקרה הזה נעשה כך שאלה שאמורים ליהנות ייהנו פחות.

יואב קיש: יותר פרוס.

מרדכי כהן: עכשיו לגבי הסיפור של מדד חוסן רשותי.

מרדכי כהן: היו פה יותר מידי אנשים שאמרו דברים, במיוחד ראשי רשויות חדשים שעדיין אין להם את הידע המספיק כדי לומר דברים בומבסטיים.

מרדכי כהן: אני אומר את זה לא כביקורת, אני אומר את זה כמי ששותף לחברים שלנו מהרשויות ולמאבקים שניהלנו בשנים האחרונות.

מרדכי כהן: צריכים להבין מה זה מדד חוסן רשותי.

מרדכי כהן: ברור שאי אפשר להוציא את הסוציו, צריך איזה שהוא איזון עדין בין סוציו למדד חוסן רשותי כדי שלא יבואו ויגידו שאנחנו מתעלמים מהתושבים.

מרדכי כהן: צריך איזון ביניהם.

מרדכי כהן: המשמעות של מדד חוסן רשותי היא טלטלה מאוד גדולה בתקצוב של רשויות מקומיות.

יואב קיש: בסדר, אתה לא עובר לזה ביום אחד.

יואב קיש: אתה מגדיר עשור אפילו.

מרדכי כהן: היום פגשת 26.

מרדכי כהן: אם הייתי מציג עכשיו מדד חוסן רשותי, היו יושבים פה 120 רשויות שהיו באים אליך בטענות על מה שעשית.

יואב קיש: אם עשיתי מדד נכון, אז לכל אחד ואחד מהם אני יכול להסביר: אולי התושבים שלהם הם בסוציו שלוש, אבל יש להם אזור תעשייה שמשם יש להם כספים.

יואב קיש: אני יכול לכל אחד ואחד להסביר אם עשיתי מדד רשותי.

מרדכי כהן: גם אם מחר יהיה לנו מדד חוסן רשותי, הוא יצטרך להתפרס.

יואב קיש: ברור, הוא יהיה הדרגתי.

יואב קיש: זה לא בזבנג וגמרנו.

עופר בן אליעזר: לפחות שיעזרו לנו בקולות הקוראים.

עופר בן אליעזר: דיברו עד עכשיו רק על הסיפור של המענקים.

מרדכי כהן: ברגע שנחליט שאנחנו הולכים לעשות מהלך, לא חשוב אם הקפאה או מבוקר בצורה חריפה, לא יהיה מנוס מלהוציא לכל הקולגות שלי מכתב על כך שזה המהלך שנעשה, שמצפים מהמשרדים לנהוג בצורה מאוד דומה כדי לא לפגוע ברשויות מקומיות.

חיים ביבס: בואו נקבע שלפחות עד שאנחנו מסיימים את הדיונים אצלך נקפיא את המצב, או לחילופין, נציג אלטרנטיבה אחרת.

אהרון מנשה: המדד הסוציואקונומי הוא לא חוק, הוא לא תקנה, הוא לא החלטת ממשלה.

אהרון מנשה: הוא לא מחייב שום משרד ממשלתי.

יואב קיש: אני חושב שהדיון הזה חשוב מאוד, אני רואה אותו כיריית פתיחה.

יואב קיש: יש פה שני מהלכים שאנחנו הולכים אליהם.

יואב קיש: אחד, תיקון לטווח הארוך.

יואב קיש: אנחנו נקבע בעוד כשבועיים-שלושה דיון בנושא מדד חוסן רשותי.

יואב קיש: אני מבקש מהלמ"ס לבוא עם צוות מלא.

יואב קיש: אנחנו נתחיל להתקדם במהלכים פרקטיים לשינוי הדבר הזה.

יואב קיש: זו הסתכלות ארוכת טווח.

יואב קיש: אני הולך להוציא פנייה ברורה למשרד הפנים ומשרדי הממשלה - לצערי אין פה עוד חברי כנסת, אבל כולם היו איתי בעניין הזה - שאת השינוי של בין 2018 ל-2019 נקפיא, לפחות שלא נפגע יותר.

יואב קיש: אני אוציא מכתב מאוד ברור בעניין הזה.

יואב קיש: אני מקווה שהמשרדים גם ירימו את הכפפה.

יואב קיש: אני רואה שמשרד הפנים רוצה.

יואב קיש: הוא גם יבדוק את ההשלכות הנוספות.

יואב קיש: תודה רבה, הישיבה נעולה.