ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 729, 2018-10-31 09:00

יואב קיש: מכון בקרת הבנייה הישראלי מפתח תקווה שעובד חודש?

הוגו שפנגנטל: חודש, נכון, אנחנו התחלנו בתאריך מאוד מיוחד: ה-11 בספטמבר, בו אנחנו קיבלנו רישיון.

איתן ברושי: תתחילו שם.

יואב קיש: במצגת כתבו לכם ה-12 לספטמבר.

הוגו שפנגנטל: כן אבל - - -

אורי דביר: אל תשווקו את התאריך הזה.

הוגו שפנגנטל: מספר נקודות: קודם כל, צריך לחדד יותר ברשויות המקומיות את הנושא, ואתה כיושב-ראש דייקת בניסוח של מי מופנה למכון בקרה.

הוגו שפנגנטל: זה כל מי שמגיש בקשה להיתר ולא מודיע לרשות המקומית שהוא לא מעוניין ללכת למכון הבקרה.

יואב קיש: ממה שאתה מכיר זה לא קורה?

הוגו שפנגנטל: זה לא קורה.

הוגו שפנגנטל: כי עובדה, גם החברים פה, אנחנו היינו אמורים לקבל כמות, והייתי ברשויות, הייתי במספר רשויות, והן אפילו לא לגמרי הבינו וידעו: "אה, ככה" כי קיבלתי פרויקט מיזם - - -

יואב קיש: משרד הפנים פה?

רות חנוך-שורץ: - - -

יואב קיש: בסדר, אבל עובדה שלא יודעים על זה ברשויות.

הוגו שפנגנטל: אני חושב שחשוב מאוד - - -

רות חנוך-שורץ: הוועדות המקומיות - - -

יואב קיש: שהן שלכם?

רות חנוך-שורץ: כן.

רות חנוך-שורץ: אני רק אומר בסוגריים, לפני שאתה ממשיך, שעשינו תהליך הטמעה ואנחנו מתכוונים להמשיך עם זה.

רות חנוך-שורץ: יש לנו רפרנטים שמסתובבים בכל הארץ ויש לנו מצגת על הסיפור הזה ועל זה שמהנדסי ועדה צריכים - - -

יואב קיש: אבל עובדה שזה לא שם.

רוני טיסר: אני רק רוצה להבהיר שמבחינת הוראות החוק, במסגרת המידע להיתר, צריכה להיכלל הודעה.

רוני טיסר: זה קורה?

רוני טיסר: יש כאן איזה - - -

רות חנוך-שורץ: הודענו את זה, ההודעה הזו נכללת.

הוגו שפנגנטל: ההודעה נכללת ברישוי הזמין, חייב.

רות חנוך-שורץ: לא, במידע להיתר הם מתכוונים.

רות חנוך-שורץ: וגם במערכת רישוי זמין יש חלון שקופץ ואומר שבמידה ואתה לא אומר כלום אתה אוטומטית - - -

רוני טיסר: וכשהם לא אז הם צריכים להגיב.

רוני טיסר: אם הם לא מגיבים הם צריכים להגיע למכון הבקרה.

סטפן אבו חדרה: ברירת המחדל היא שאם לא - - -

הוגו שפנגנטל: לדעתי זה עדיין לא עובד מספיק טוב, ולכן עדיין לא באים ופונים אלינו למכוני הבקרה.

הוגו שפנגנטל: אני, למרות שאני הכי צעיר פה בין החברים, אנחנו קיבלנו פניות ועוסקים במספר פרויקטים גדולים.

הוגו שפנגנטל: מעל 800 יחידות דיור, אני מקווה שאנחנו מתחילים.

יואב קיש: איפה?

הוגו שפנגנטל: באור עקיבא בפרויקט "חלומות אור ים".

הוגו שפנגנטל: יש שמה פרויקט של "שיכון ובינוי" ופרויקט של "אלקטרה בניין", פרויקטים שאנחנו עכשיו בהתקדמות.

יואב קיש: טוב.

הוגו שפנגנטל: אני חושב שצריך, גם העברתי שאילתה, לתת איזושהי גמישות אולי לאנשים במינהל התכנון לגבי סוג של פרוייקטים.

הוגו שפנגנטל: אתן דוגמה: התקנות קובעות שבניינים, הסף התחתון הוא שש יחידות דיור והסף העליון הוא 29 מטר.

הוגו שפנגנטל: זה מה שהיום קובעים בתקנות, אלו הפרויקטים שנכנסים במסגרת מכון הבקרה.

הוגו שפנגנטל: יש לפעמים פרויקטים שכתוב למשל: יש היום פרויקט שכתוב בתב"ע שמותר 13 יחידות דיור אבל מחולקות לבניינים של 5, 5, ו-3.

הוגו שפנגנטל: במסגרת, יכול להיות שזה לא נכנס לתוך המערכת.

יואב קיש: טוב, זה - - -

הוגו שפנגנטל: היזם הוא, עכשיו, מה היה קורה אם היה לי בתוך המגרש בניין שהיה מותר לי לבנות 6,6, ו-2?

הוגו שפנגנטל: ולכן שני בניינים נכנסים לתוך מערכת הרישוי הזמין.

סטפן אבו חדרה: הוגו, השאלה שלך היא למה לא מחשבים את היחידות דיור במצטבר.

הוגו שפנגנטל: כן.

סטפן אבו חדרה: זה נובע מהגדרת החוק.

הוגו שפנגנטל: אני מבין, אבל - - -

יואב קיש: מה הגדרת החוק?

סטפן אבו חדרה: הגדרת החוק אומר שבבניין אחד צריכות להיות לפחות שש יחידות דיור.

הוגו שפנגנטל: אבל תראו איזה אבסורד יכול להיות, יכול להיות שיהיו שני בניינים שהם כן בתוך זה ובניין אחד שהוא מחוץ.

יואב קיש: טוב, הבנו.

הוגו שפנגנטל: אז זה נושא אחד.

הוגו שפנגנטל: עכשיו, בנושא של לוחות הזמנים, יש עדיין בכל המערכת כמה באגים.

הוגו שפנגנטל: אנחנו יכולים לעמוד, ואני משוכנע שאנחנו לא רק שנקצר את לוחות הזמנים אלא שאנחנו יכולים לבוא ולזרום בצורה די מהירה.

הוגו שפנגנטל: אבל, פתאום בתוך המערכת יש גורמים, למשל, רשות מקרקעי ישראל ששמה יש להם את הצד שלהם.

הוגו שפנגנטל: התקנות קובעות שמצד אחד אם הם לא עונים תוך שבועיים אז אוטומטית הבקשה מאושרת, כך אני מבין.

הוגו שפנגנטל: ואם הם כן אומרים שהם כן צריכים לבדוק, אזי יש להם 90 יום לבוא ולהשיב אבל הבנתי שבתקופת הביניים, עד ה-1 בינואר 2019, גם זה לא קיים זאת אומרת שתוכנית שאני אישרתי כמכון בקרה, ובמסגרת האישורים הוא צריך לקבל אישור של רשות מקרקעי ישראל.

הוגו שפנגנטל: התוכנית הזו תקועה במשך - - -

יואב קיש: ואם לא היה מכון בקרה?

יואב קיש: אז זה עדיין היה תקוע אותו דבר.

הוגו שפנגנטל: היה, אבל מה עשינו?

הוגו שפנגנטל: אנחנו באנו וקידמנו ויש - - -

יואב קיש: זה אבל אישור, רמ"י אומרת שזה לא קשור לחוק.

רוני טיסר: זה מחוץ למכון הבקרה.

הוגו שפנגנטל: מחוץ למכון אבל אם אנחנו מדברים על - - -

יואב קיש: ואז אתה צריך לדאוג שהפעולות שלך יהיו בזמן.

יואב קיש: אתה לא יכול להיות אחראי - - -

הוגו שפנגנטל: לכן הקדמתי ואמרתי, אנחנו מבחינתנו - - -

יואב קיש: טוב, אני רוצה להתקדם, תודה.

יואב קיש: הגיע נציג מכון אלפא סייד?

אסא זהר: אסא זהר, אדריכל, מנכ"ל אלפא סייד.

אסא זהר: אצלנו במכון התקבלו די הרבה פניות – קרוב ל-20 פניות, אבל יש בעיה, ההגדרות בחוק הן שבקשה צריכה להיות מוגשת לאחר ה-1 באפריל 2018 וצריכה להתקבל החלטת ועדה בכל הנושאים המרחביים.

אסא זהר: לצערי אף אחת מהפניות לא עמדה בשתי הדרישות האלה.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: הן היו וותיקות יותר?

אסא זהר: כן, היו כאלה שהוגשו, נגיד, במרץ ובינואר, או אפילו ב-2017.

יואב קיש: למה שמנו את ה-1 באפריל?

אסא זהר: לדעתי זו הייתה טעות, צריך היה לקבוע - - -

יואב קיש: מה מפריע שהיו, מאיפה זה הגיע?

סטפן אבו חדרה: אני לא ידעתי מזה.

יואב קיש: אני לא זוכר שבחוק שמנו את זה.

אסא זהר: לדעתי היה צריך לקבוע שבקשות שמאושרות אחרי ה-1 באפריל.

יואב קיש: החוק נכנס אבל מה הקשר בין תחילת החוק לפרויקטים - - -

סטפן אבו חדרה: החוק מדבר על הגשת בקשה להיתר.

סטפן אבו חדרה: כל בקשה להיתר שמוגשת החל מה-1 באפריל - - -

אסא זהר: אבל למה?

יואב קיש: זה מחויב, אבל אם הם רוצים למה אתם מונעים מהם?

סטפן אבו חדרה: לא, בקשה שלא נכנסה לפני, אחרי ה- 1 - - -

יואב קיש: הוא שואל למה.

סטפן אבו חדרה: ההיגיון אומר - - -

אסא זהר: אתה חוזר על המצב שהוא לא טוב.

סטפן אבו חדרה: אז אני אסביר.

אסא זהר: אין לזה שום סיבה.

יואב קיש: תסביר לי, לא לו.

סטפן אבו חדרה: אוקיי.

יואב קיש: החוק נכנס לתוקף ב-1 באפריל.

יואב קיש: ולפני זה לא היו מכוני בקרה מאושרים אבל עכשיו הגיע מישהו שהגיש בקשה להיתר חודש, חודשיים, שנה לפני, לא משנה מה.

יואב קיש: ועכשיו הוא רוצה להיעזר.

יואב קיש: למה לא לאפשר לו?

סטפן אבו חדרה: אוקיי, כי התכנון של מבנה הוא מתחיל בתכנון המרחבי.

סטפן אבו חדרה: זאת אומרת, בנושאים שנבדקים על ידי הוועדה.

סטפן אבו חדרה: יש רצף תכנוני, הנושאים האלה אינם מנותקים מהתכנון המרחבי.

סטפן אבו חדרה: זאת אומרת, הנושאים ההנדסיים שמכון הבקרה בודק לא מנותקים מהתכנון הכולל של המבנה.

סטפן אבו חדרה: לכן, יש עיקרון - - -

יואב קיש: אבל תסביר לי , הרי הוא עובר באותו שלב, ושלב לפני אישור היתר ובדיקת הדרישות של הוועדה המקומית .

יואב קיש: אז מה זה משנה אם הוא הגיש את הטפסים חודש או חודשיים לפני?

יואב קיש: אני לא מצליח להבין?

אורי דביר: אדוני היושב-ראש, אנחנו נעשה את הבדיקה.

נועה סוניה עמירב: נועה עמירב, משרד המשפטים.

נועה סוניה עמירב: אני אומר שההסתכלות בהתחלה הייתה שזה אמור להיות מסלול מחייב ולכן, על מנת למנוע תחולה רטרואקטיבית אנחנו לא נחיל - - -

יואב קיש: זה הגיוני.

נועה סוניה עמירב: בסדר, ומתישהו - - -

יואב קיש: אבל עכשיו אנחנו בוולונטרי.

נועה סוניה עמירב: אתה צודק.

נועה סוניה עמירב: אבל מתישהו במהלך התהליך הרי שינינו לוולונטרי, וכנראה לא לקחנו בחשבון שאנשים בכלל ירצו - - -

יואב קיש: אם מישהו ירצה, למה לא?

נועה סוניה עמירב: בסדר, אז צריך לבדוק - - -

אורי דביר: צריך לבדוק את הנושא.

יואב קיש: רגע, תן לי לסיים את הנושא הזה.

איתן ברושי: לא, השאלה הבאה.

יואב קיש: כן בבקשה.

איתן ברושי: יש לי שאלה, סליחה חברות, החלוקה של הגורמים הבודקים היא מול מחוזות ומול ועדות או שכל אחד פונה למי שהוא רוצה?

הוגו שפנגנטל: ארצי.

רות חנוך-שורץ: ארצי.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, יש היגיון שמול ועדה מחוזית יהיה גוף בודק.

איתן ברושי: גם היכרות עם האנשים והאיזורים.

יואב קיש: זה יקרה מעצמו.

יואב קיש: אבל - - -

איתן ברושי: רגע, אבל היום כל אחד פונה למי שהוא רוצה?

יואב קיש: כן.

איתן ברושי: זאת אומרת, יכול להיות מקום שיצטברו תיקים ובמקום אחר לא תהיה עבודה.

יואב קיש: כן.

איתן ברושי: למה לא לחלק איזו חלוקה - - -

יואב קיש: לא, תראה, יכול להיות שמקום שיהיו בו, יהיה טוב, ייקח עוד עובדים, יגדל - -

איתן ברושי: אבל מי מווסת - - -

יואב קיש: - - יהיה יותר, אנחנו לא מנסים - - -

איתן ברושי: אני מבין שהוספנו פה פרנסה חשובה לאנשים חשובים, אבל בסוף – רוצים לקדם בנייה.

איתן ברושי: אני שואל למה לא ליצור איזו הידברות בין ועדה מחוזית, נגיד אני בא מהצפון, הייתי ראש מועצה, אני מכיר את העניין.

איתן ברושי: אני שואל, בכל זאת, למה לא לעשות איזו חלוקה?

יואב קיש: אבל איתן, זה יקרה מעצמו.

איתן ברושי: איך מעצמו?

יואב קיש: מעצמו.

איתן ברושי: הרי כל אחד מהם ירצה כמה שיותר תיקים.

יואב קיש: בסדר, ואז באופן טבעי אתה תראה מישהו שמתקרב לוועדה, למחוז כזה - - -

איתן ברושי: קיש, אבל תשמע, הוסיפו פה דבר שלא היה 70 שנה.

איתן ברושי: אני מקווה שזו תוספת נכונה.

איתן ברושי: בסופו של דבר צריך גם שזה יהיה יעיל.

איתן ברושי: ויש פה היכרות עם אנשים, ויש היכרות עם ועדה מקומית, עם ועדה מחוזית, יש פה הרבה - - -

יואב קיש: אתה רואה, אתה הלכת לנושא אחר.

יואב קיש: אני שאלתי כאן - -

צבי צור: זה לא קשור.

יואב קיש: על הנושא הספציפי של ה - - -

איתן ברושי: זה כי אני יושב בוועדת כספים.

יואב קיש: אבל הטעית אותי.

יואב קיש: אמרת לי שאתה הולך לדבר על זה - - -

איתן ברושי: לא לדבר, אני שואל - - -

יואב קיש: אז תן לי רגע, הייתי באמצע נושא - -

איתן ברושי: סליחה.

יואב קיש: - - שאני רציתי לפתור אותו ואתה הלכת למקום אחר.

יואב קיש: אתה היושב-ראש.

איתן ברושי: לא, אני זרמתי איתך כי אמרת שאתה רוצה לדבר על זה.

איתן ברושי: לא הבנתי, סליחה.

יואב קיש: אני מבקש עוד פעם להבין, אתם אומרים שיכול להיות שבגלל החובה והוולונטרי זה יתפספס, ואתם תעשו בדיקה ואם אפשר אז וולונטרית מי שרוצה תשחררו אותו.

יואב קיש: זה טוב לכולם.

יואב קיש: אני לא שומע שום נימוק אחר שלא.

אסא זהר: לחלוטין, לחלוטין.

יואב קיש: זה נושא אחד, אני מבקש תשובה בכתב לוועדה בתוך שבוע מה החלטתם בנושא זה.

אסא זהר: נושא שני - - -

יואב קיש: רגע, חבר הכנסת ברושי בבקשה.

איתן ברושי: אני מתנצל, אני מודה שאיני מכיר את כל הפרטים אבל אני מסתכל מהזווית של קידום הבנייה בסופו של דבר.

איתן ברושי: זו גם מטרת גורמי התכנון וארגז הכלים שקצת החליד בזמן האחרון.

איתן ברושי: בסופו של דבר אם תהיה פה עוד בירוקרטיה, ותהיינה עוד ועדות, ועוד פקידים, ועוד כספים, אז יכול להיות שיהיה נזק מסוים.

אורי דביר: חבר הכנסת ברושי, המטרה של מכוני הבקרה זה לא ליצור עוד בירוקרטיה אלא לייעל את התהליך ולקצר אותה.

איתן ברושי: אתה מאמין שזה מה שיהיה?

איתן ברושי: רגע - - -

אורי דביר: אלו גורמים פרטיים שהמטרה שלהם זה לייעל ולעזור לקבלנים, ובגלל זה הם - - -

איתן ברושי: אם זה פרטי זה התייעלות, ואתם עובדי מדינה אז זה לא?

אורי דביר: זה לא מה שאמרתי.

איתן ברושי: אני שאלתי שאלה פשוטה: אחרי שזה קיים אני לא מערער, האם זה לא נכון, כמה גופי בקרה כאלה יש היום?

רות חנוך-שורץ: יש ארבעה ועוד שניים בקנה.

איתן ברושי: אז תחלקו אותם לפי חלוקה טרטוריאלית גיאוגרפית ותיצרו - - -

יואב קיש: אבל אז זה ייצור מונופולים.

איתן ברושי: רגע, תן לי לסיים, בסוף תעשו מה שאתם מבינים.

איתן ברושי: ממילא דוח מבקר המדינה יתקוף את זה עוד שנה.

איתן ברושי: מה שאני מסתכל זה מה בסוף הגדרת המטרה.

איתן ברושי: אחת הבעיות של המדינה, והייתי גם עובד מדינה – זו לא מילה גסה אצלי, אף פעם אתה לא מבין מה רוצים בסוף, לאן רוצים להגיע, תלמדו שהדבר הכי חשוב זה להגדיר לאן רוצים להגיע.

איתן ברושי: אתה לא יודע לאן אתה רוצה להגיע לא תגיע לעולם.

איתן ברושי: לאן אתם רוצים בדיוק להגיע?

איתן ברושי: כאשר בין המטרות של משרד האוצר ומינהל התכנון שזה בלסקי עכשיו, שיקדמו גם את הבנייה.

איתן ברושי: לכן, אני חושב שהגוף הזה, אם הוא אכן חיוני, אני לא בטוח אבל נגיד שכן, אז צריך לראות שתהיה כאן התאמה בין אזור מסוים, ועדה מקומית ומחוזית, ובין הגוף שעושה עליהם את הבקרה.

איתן ברושי: בסוף התוצאה צריכה להיות גם קידום הבנייה וגם בנייה נכונה, תקראו לזה איל שאתם רוצים לקרוא לזה.

איתן ברושי: אני לא מציע שיהיה על זה דיון.

איתן ברושי: יש פה יושב-ראש, תחליטו אתם.

איתן ברושי: אבל המטרה היא לא לפרנס עוד ועדות ולא לתת משכורות לעוד בודקים, המטרה היא לבנות יותר מהר ויותר נכון ויותר בטוח.

איתן ברושי: אז בתוך הסיפור הזה השאלה מהו המודל הנכון לעבודה.

איתן ברושי: תשקלו את זה, אני לא חלילה מבקש תשובה כרגע.

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: לדעתי כל המכונים דיברו.

יואב קיש: רצית עוד נקודה?

אסא זהר: כן, עוד נקודה, היא מתקשרת לנקודה הראשונה: צריך את התאריך הקובע שיהיה תאריך אישור המטרה המרחבית בוועדה.

אסא זהר: זה צריך להיות התאריך הקובע שאליו מתייחסות גם התקופה הוולונטרית וגם תקופת החובה.

אסא זהר: למה?

אסא זהר: אני חושש שב-1 באפריל 2019 יהיה לנו אותו מצב של דילי.

אסא זהר: החוק יחייב רק בקשות שהוגשו מה-1 באפריל 2019, מינהל התכנון לקחו בחשבון 45 יום, אבל זה לא עובד על 45 יום.

אסא זהר: זה יותר כמו שישה ושבעה ושמונה חודשים.

אסא זהר: אני חושש שיהיה שמה דילי.

יואב קיש: מה זה קשור?

יואב קיש: שמה זה ככבר לא וולונטרי ואז זה - - -

אסא זהר: כי גם שמה יש את הניסוח: "בקשה שהוגשה" לאחר ה-1 באפריל.

יואב קיש: כי זה כבר חובה, שם זה כבר חובה.

אסא זהר: כן, אבל יהיה דילי עד שזה יגיע למכונים.

יואב קיש: בסדר - - -

אסא זהר: בקשה שהוגשה, לא שאושרה אלא שהוגשה.

אסא זהר: לכן, צריך לפתור את זה במכה אחת את שתי התקופות האלה וככל שפותרים את זה גם לחשוב על - - -

יואב קיש: מה זה "אושרה"?

יואב קיש: היא הוגשה.

אסא זהר: הוגשה.

יואב קיש: ועכשיו היא יוצאת לסבב אחרון, נכון?

יואב קיש: או משהו כזה.

אסא זהר: לא, היא הוגשה לוועדה אחרי ה-1 באפריל 2019 ואז מתחיל כל תהליך הבקרה – מרחבית בוועדה, עם כל הדיונים, זה לא לוקח 45 יום זה לוקח הרבה יותר.

אסא זהר: לכן, כאשר - - -

יואב קיש: רגע, שם אני צריך תאריך חד בשביל לקבוע - - -

אסא זהר: אוקיי, אז גם לקבוע את זה, למעשה החוק היום מדבר על זה שלוועדה המקומית אסור לאשר בקשה אחרי ה-1 באפריל 2019.

אסא זהר: אסור לה לאשר בקשה שלא עברה בקרת תכן אצל מכון.

אסא זהר: לתת תוקף לניסוח הזה של החוק - - -

יואב קיש: לא, לא.

יואב קיש: אני לא מסכים איתך, אני חושב שהקו שבו מישהו מגיש בקשה חדשה ברגע הזה הוא צריך שהוא חייב במכון בקרה.

יואב קיש: לא להגיד: גם אלה ב- paybillשהיו עכשיו צריכים, עזוב, הלאה, הלל הילמן - - -

אסא זהר: אבל - - -

יואב קיש: תודה, שמעתי.

אסא זהר: אבל בעניין הזה, יהיה שוב דילי - - -

יואב קיש: שמעתי, לא מסכים איתך, תודה.

יואב קיש: הלל הלמן מעיריית תל אביב, בבקשה.

הלל הלמן: קודם כל, רציתי רק לדווח בנוגע לדיון שהיה – פה מה קורה בוועדות המקומיות – שבתל אביב, מאז החלת החוק, הנושא הזה קיים בתיקי מידע והוא קיים באופן מקוון.

הלל הלמן: כל מי שפותח בקשה חייב – הוא לא יכול לפתוח בקשה אם הוא לא מסמן או שהוא מבקש לא ללכת - - -

יואב קיש: אבל אז מה זה עושה?

יואב קיש: זה הופך להיות מעין צ'ק בוקס שאנשים מסמנים רק כדי להיפטר מזה בכלל.

יואב קיש: במקום ש - - -

הלל הלמן: לא בהכרח להיפטר, אנחנו לפחות מאוד תומכים בהליכה עם בקשות למכוני הבקרה.

הלל הלמן: כולנו חושבים שזה - - -

יואב קיש: אבל אם אני נגיד פותח ואני מקבל צ'ק בוקס, אם אני לא מסמן מה קורה אז?

יואב קיש: אם אני לא, אתה לא יכול להתקדם בבקשה אלא אם כן אתה מסמן X.

יואב קיש: ואז אני אסמן X ואני אתקדם בבקשה, אז איבדתי את האפשרות ללכת למכון בקרה.

הלל הלמן: לא, אתה מסמן - - -

יואב קיש: אני לא יודע איך זה מנוסח שם.

הלל הלמן: זה מנוסח באופן כזה שאני מצהיר שאני רוצה ללכת למכון בקרה, או שאני מצהיר שאני לא מעונין ללכת למכון בקרה.

יואב קיש: אוקיי, ואז מה קורה כשאתה לוחץ על: "אני מעוניין"?

הלל הלמן: אם אתה מעוניין, אז קודם כל במהלך הטיפול בתיק המידע נבדק אם אתה זכאי בכלל, אם אתה יכול ללכת למכון בקרה קרי: אם אתה מעל שש יחידות דיור ומתחת ל-29 מטרים.

הלל הלמן: זה נבדק גם בעת פתיחת הבקשה.

הלל הלמן: מתוך, כרגע אני נותן לך נתונים מהחודש שעבר ומלפני חודש וחצי, מתוך 60 בקשות שהיו זכאיות ללכת למכון בקרה, 13 הולכות למכון בקרה והשאר לא.

הלל הלמן: יש עדיין באמת חששות, ואני רוצה רגע להתייחס לנקודה הזו.

הלל הלמן: יש שתי נקודות שאני חושב שמנקודת מבט של פותחי בקשות שהן מדאיגות ומפחידות את פותחי הבקשות: אחת זה הנושא של מה קורה אחרי מכון בקרה.

הלל הלמן: מכון בקרה יושבים שם הרבה אנשים מוכשרים, וחכמים, ובעלי דעה, ומן הסתם בעת בדיקת התכן יהיו הערות.

הלל הלמן: מצד שני, לוועדה המקומית, אחרי מכון בקרה, המצב הוא כזה: יש 15 ימים לקלוט את הבקשה שחשרה ממכון הבקרה, חזרה מבדיקת התכן, ושמה אנחנו נצטרך לעשות דבר כזה: לקחת את הדוח של מכון הבקרה ולקבוע האם היו שינויים או לא היו שינויים.

הלל הלמן: אני מעריך שבהרבה מהבקשות יהיו שינויים כיוון שכמו שאמרתי יש שמה 13 תחנות ואני מעריך שיהיו שמה שינויים.

הלל הלמן: עכשיו, המצב הזה, נצטרך להחליט האם השינויים תואמים את החלטת הוועדה או לא תואמים את החלטת הוועדה.

הלל הלמן: ואני מזכיר שאם הם אינם תואמים את החלטת הוועדה - - -

יואב קיש: אבל את זה מכון הבקרה אמור לעשות.

הלל הלמן: לא , אנחנו - - -

יואב קיש: הוא לא אמור לאשר שינויים שלא מתאימים להחלטת הוועדה.

הלל הלמן: הוא לא יודע לעשות את זה.

 << אורח >> צחי כץ: אבל יכול להיות שכיבוי אש יבקשו משהו בהערות שלהם שיחייב שינוי בבקשה, ואז צריך לבחון האם הבקשה תואמת את מה שאישרה הוועדה, ואם היא לא תואמת מן הסתם זה יהיה חייב לחזור לוועדה.

הלל הלמן: בהקשר הזה אם כבר פתחת את הנושא של כיבוי אש - - -

יואב קיש: מה עשינו בזה?

הלל הלמן: כיבוי אש כרגע משתפים פעולה רק לנושא של, הם הסכימו לעבוד בתוך המסגרת של שש יחידות דיור עד מבנה גבוה.

הלל הלמן: מבנה רב קומות ומבנים מעורבים מבחינתם הם לא יישבו במכוני הבקרה.

הלל הלמן: זו עוד בעיה שקיימת.

הלל הלמן: אני חושב שמכירים אותה פה חבריי משמאל – סטפן וכולי - - -

יואב קיש: איפה הם לא יישבו?

יואב קיש: מה הם לא יעשו?

הלל הלמן: הם כרגע - - -

אורי דביר: רבי-הקומות.

 << אורח >> צחי כץ: עד 29 מטר יושבים וב-30 מטר הם לא יושבים.

הלל הלמן: עכשיו, מה שאני מנסה להגיד הוא שאנחנו בוועדות נצטרך, אחרי שנקבל את הדוח של עורך הבקשה ושל מכון הבקרה, בתוך סד זמנים מאוד מאוד מצומצם – לבחון האם הבקשה הזו תואמת את החלטת הוועדה.

הלל הלמן: וגם נצטרך, במידה והיא לא תואמת, אנחנו מאוד נרצה כמובן בשלב הזה לאשר את הבקשות.

הלל הלמן: להחזיר שנתיים אחורה זה לא שפוי.

הלל הלמן: במצב הזה, אם נניח שיש הפרש של כמה מטר, ונרצה מאוד לאשר את הבקשה הזו, אתה צריך גם בשלב הזה, אם נוסף שטח אתה צריך לחשב לו אגרות, ולחשב לו השבחה אם יש שם.

הלל הלמן: בתוך עשרת הימים האלו, זה 15 יום אבל זה כולל גם חתימות.

הלל הלמן: סד זמנים מאוד לחוץ באופן עקרוני לפי החוק הוא לא תואם את החלטת הוועדה אז הבקשה נשללת.

הלל הלמן: חוזרת לנקודת ההתחלה.

צבי צור: אלו מקרים מאוד נדירים - - -

הלל הלמן: אנחנו לא יודעים.

צבי צור: מאוד נדיר.

הלל הלמן: אני מקווה - - -

צבי צור: כמעט ולא קיים.

סטפן אבו חדרה: אני רוצה להסביר משהו אדוני היושב-ראש.

יואב קיש: הלל תודה.

הלל הלמן: זה נושא אחד שהוא מפחיד - - -

יואב קיש: רק שנייה, חכה, אתה רוצה להתייחס?

סטפן אבו חדרה: כן, אני רוצה להסביר: מה שבודק מכון הבקרה זה תחומי התכן.

סטפן אבו חדרה: מה שנקרא הנושאים ההנדסיים.

סטפן אבו חדרה: זה לא מה שבודקת הוועדה המקומית, אבל יש חפיפה.

סטפן אבו חדרה: תחומי התכן משפיעים, אם הם ישתנו אז הם משפיעים מעט על הנושאים שבודקת הוועדה.

סטפן אבו חדרה: אבל לא בהכרח, אלו נושאים שאינם משנים את התכנון לא חורגים, לא משנים פתאום את ה - - - של המבנה או חורגים מהוראות התוכנית.

סטפן אבו חדרה: אז זה מקרים חריגים שבאמת - - -

 << אורח >> צחי כץ: אתה לא יכול להבטיח את זה.

הלל הלמן: אתה לא תוכל להבטיח את זה.

הלל הלמן: אם עכשיו כיבוי אש דורש הרחבה של חדר המדרגות או איזשהו שינוי בגג כתוצאה מיציאה בטוחה או עוד דברים כאלה אנחנו נהיה בבעיה.

הלל הלמן: זו נקודה שמאוד חשוב לפתור.

סטפן אבו חדרה: אתה מקבל רשימה ממכון הבקרה על השינויים האלה.

הלל הלמן: אם במהלך מכון הבקרה פיקוד העורף או כיבוי האש יאלצו לשנות את התוכניות, כתוצאה מאיזושהי דרישה במבנים מורכבים, הדבר הזה יכול לשלול בקשה בסוף שלה.

רוני טיסר: זה לא קשור למכון הבקרה, זה היה קורה גם אם היית שולח את הבקשה לכיבוי אש והוא היה מבקש לשנות את זה.

רוני טיסר: - - - תנאים.

יואב קיש: מה היה קורה בלי מכון בקרה?

הלל הלמן: היום, זה גם מתייחס להצעה שדובר פה עליה לקחת בקשות שאחרי, זו נקודה בעייתי בעיני ואני אסביר למה: היום הוועדות המקומיות עושות את כל הבדיקות הסופיות בסוף התהליך.

הלל הלמן: זאת אומרת, אם אחרי - - -

יואב קיש: ואם עכשיו כיבוי אש מחזיר לך רג'קט?

הלל הלמן: אז אני קולט את זה כשינוי לא מהותי בבקשה, עושה את חישוב האגרות, יש לי לנושא הזה - - -

יואב קיש: עושה את אותו דבר.

הלל הלמן: אני לא מוגבל בזמן.

יואב קיש: מה ההבדל?

הלל הלמן: כי עכשיו יש חוק, החוק עכשיו קובע שאם יש שינוי מרחבי, והוא לא נותן לי גמישות בנושא הזה, האם חמישה מטר האם 10 מטר - - -

יואב קיש: החוק מדבר על המכונים, הוא לא מדבר עליך, לא השתנה כלום.

הלל הלמן: לא, הוא מדבר עלי.

הלל הלמן: הוא אומר לי שאני צריך להשוות את השינויים שנעשו במכון הבקרה להחלטת הוועדה.

הלל הלמן: ואם נעשו שם שינויים אני צריך, קודם כל אני חייב לחשב להם אגרות והשבחה.

 << אורח >> צחי כץ: בסדר, זה גם עכשיו אתה עושה.

הלל הלמן: דבר שני, אני צריך להחליט האם השינויים האלה תואמים את ההחלטה או לא.

הלל הלמן: היום הדבר הזה נתון לשיקולי, ואני פועל מתוך הגמישות הראויה.

הלל הלמן: ברוב המקרים יש לנו מספיק זמן – אנחנו לא מוגבלים בזמן.

יואב קיש: זה משהו שאפשר להציג תקנות?

יואב קיש: להגדיר את זה?

הלל הלמן: אני חושב שצריך ליצור שם גמישות, לאפשר לוועדות המקומיות קצת יותר - - -

יואב קיש: תבדקו את זה, זו נקודה מעניינת.

יואב קיש: מבחינתי, אתה מה שנקרא אמור להיות אותו דבר.

יואב קיש: מה כוונתי?

יואב קיש: אם השינוי הוא מהותי שהייתי עוצר את התכנון ואומר לו: סליחה, שלילי, כמו שאתה מתאר – זה במקרה הקיצון.

יואב קיש: אז במקום הזה צריכה להיות אחידות, אז זה: סליחה שלילי, לך בחזרה למקרה הקיצון כי זו בעיה אמיתית.

יואב קיש: אבל אם זה משהו שאתה אומר שהוא לא מהותי ואני רק עושה תיקון - - - , אז אתה צריך להיות מסוגל לעשות את זה גם לתוכניות מכון הבקרה.

יואב קיש: אם אתה אומר שהיום החוק מונע ממך לעשות את מה שאמרתי – שינוי לא מהותי לתוכניות הבקרה – זה משהו שצריך לבדוק ולתקן כי זו באמת לא הכוונה של החקיקה הזו.

יואב קיש: תודה אחרון הדוברים לפני שאנחנו מסכמים, אבנר אקרמן, יושב-ראש ארגון מהנדסי ערים.

אבנר אקרמן: שלום לכם.

אבנר אקרמן: ראשית, צריך לזכור, מכוני הבקרה נועדו לייצר תכנון יותר איכותי.

אבנר אקרמן: קודם כל איכותי ובטוח.

אבנר אקרמן: אין לנו את התהליך הזה, אין לנו את הבקרה הזו עד היום בשום שלב של הרישוי, וזו החשובות הגדולה של המכונים האלו.

אבנר אקרמן: היו פה כמה וויכוחים לגבי קיצור לוחות זמנים או הארכת לוחות זמנים.

אבנר אקרמן: אני חושב שלוחות הזמנים יתקצרו באופן משמעותי כשהמכונים יעבדו, משום שהחלופה למכוני הבקרה היא שהיזמים והקבלנים הולכים בעצמם לכל 13 התחנות האלו ומנסים לתאם ביניהם.

אבנר אקרמן: לתאם בין שניים זה קשה, לתאם בין 13 זו משימה כמעט בלתי-אפשרית.

אבנר אקרמן: לכן, הנושא של המכונים הוא חשוב.

אבנר אקרמן: הטענה שלי היא שהם הוקמו מאוחר מידי ומעט מידי ואני מצטרף לכל האמירות שהיו כאן בנושא של הבדיקה הוולונטרית.

אבנר אקרמן: צריך לשאוף להכניס כמה שיותר תיקים למכונים האלו, כדי שיהיה שמה ניסיון מצטבר.

אבנר אקרמן: העלו פה נושאים מאוד-מאוד נכונים של מה קורה בסוף התהליך, אם צריך להגדיל חדר מדרגות בחמישה מטר.

אבנר אקרמן: אין לנו את היכולת היום להבין כמה הערות תהיינה שנצטרך להתמודד איתן כך או אחרת.

אבנר אקרמן: השיטה היא לתת להם הרבה עבודה, ולתת להם זמן להטמיע.

אבנר אקרמן: לנו בוועדות המקומיות לקח בין שנתיים לשלוש, תלוי בסוג הוועדה, להטמיע את התיקון ה-101.

אבנר אקרמן: הם נכנסו עכשיו ומיד מצפים מהם ליישר קו ולהיות, מה שנקרא, ברמה הגבוהה ביותר.

אבנר אקרמן: גם הם צריכים, לא רק בשביל עצמם אלא גם בשבילנו, בשביל התהליך, להיות מסוגלים להעביר לנו הרבה מאוד פידבקים.

אבנר אקרמן: ההגבלה של משש יחידות דיור ועד 29 מטר בחלק מהפעמים זה לחלוטין לא רלוונטי.

אבנר אקרמן: אצלי בנתניה בונים רק בנייה של 20 קומות ומעלה, חלק גדול מהבקשות שלי, רוצים או לא רוצים, לא תגענה למכוני הבקרה.

אבנר אקרמן: עכשיו, כשיכנסו המבנים הגבוהים אנחנו ניפגש עם בעיות אחרות לגמרי שלא פגשנו אותן עד היום.

אבנר אקרמן: ואז מה יקרה?

אבנר אקרמן: עוד פעם להיכנס לנושאים שכאלו, גילינו בקשה שמשנה את החזות של הבניין או את התנאים המרחביים וצריך להחזיר לוועדה.

אבנר אקרמן: הכוונה לדעתי צריכה להיות שמכוני הבקרה נכנסים היום לסוג של תקופת הטמעה, וצריך "להפיל עליהם" כמה שיותר – לא מגבלה של סוגי בינוי, ולא מגבלה של פרויקטים, וכמה שיותר.

אבנר אקרמן: וצריך להבין שתהיה לנו שנה וחצי בעייתית שנצטרך להתמודד, אבל עד שלא נקבל את הפידבקים האלה לא נוכל לעשות לדעתי, לא נוכל לקבל שום החלטה נבונה.

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: את רוצה להתייחס למשהו או שנמשיך?

רות חנוך-שורץ: אני רוצה רק לומר שבאמת מאמצי השיווק וההסברה, אני מקבלת את ההערות, אנחנו נמשיך גם לוועדות המקומיות וגם מול התאחדות בוני הארץ.

אירית המאירי: אולי גם דרך המבא"ת כמו שהיה.

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: הצעה לפיתרון למה שאמרה תל אביב.

 << אורח >> צחי כץ: בתוך החוק יש בקשות שאתה יכול לאשר אותן בסמכות מהנדס עיר.

 << אורח >> צחי כץ: זה סעיף בחוק.

 << אורח >> צחי כץ: קח את כל מה שהיה בסעיף הזה ותגיד שאם בדיקת התכן משנה את מה שחל בתוך הסעיף הזה, זה לא חוזר לוועדה, ואפשר להשאיר את זה חלק, ולא עיכבת את זה.

 << אורח >> צחי כץ: זה בחזות הבניין זה בחלקי הבניין כל עוד זה לא - - -

יואב קיש: לא, לא זה אני צריך הנחיות ש - - -

 << אורח >> צחי כץ: בסדר אבל זה פשוט מאוד לעשות את זה.

יואב קיש: יש לראות אם זה דורש שינוי חקיקה - -

 << אורח >> צחי כץ: לא יודע.

יואב קיש: - - אבל - -

 << אורח >> צחי כץ: זו רשימה שלימה.

 << אורח >> צחי כץ: זו גמישות מדהימה שזה יכול לתת.

אבנר אקרמן: גמישות קריטית.

יואב קיש: אז גם את זה אני מבקש שתתייחסו לזה.

יואב קיש: אני רוצה לסכם את הדיון ולומר ככה: ראשית, העברנו את החוק הזה פה לפני קצת יותר מחצי שנה, עם הרבה מאוד חששות, עם מתווה וולונטרי שכרך בחובו גם איזשהו פיצוי, רשת ביטחון, כי אחרת אי-אפשר היה ללכת לוולונטרי ואני מאוד חששתי ממצב שלא יהיו ב - - -שום דבר.

יואב קיש: עכשיו, בנקודת הזמן הנוכחית זה המצב, בסדר?

יואב קיש: אפשר להגיד: זה חגים זה מוקדם, הכול בסדר.

יואב קיש: עובדתית, הגענו לנקודת המצב שאנחנו כארבעה חודשים ששלושה שקיבלו את הרישיון, אחד עוד הצטרף ב-12 בספטמבר, ואנחנו בסיטואציה שיש לנו רק פרויקט אחד ב - - זה רע מאוד.

יואב קיש: עכשיו, אני מאוד מקווה שאם נהיה פה עוד חודשיים, עם הדברים שדיברנו עליהם, אז אולי יהיו 20–30 פרויקטים כמו שאמרתם, ואז אולי התמונה תהיה קצת יותר טובה.

יואב קיש: אבל עדיין, זה לא בקצבים שאנחנו נדרשים – אם אנחנו מדברים על לוחות זמנים של עוד כחצי שנה שכל מי שהיום הוא וולונטרי יהיה בחובה.

יואב קיש: אז הם לא יצברו את הניסיון ואנחנו נהיה במקום מאוד קשה.

יואב קיש: הדרך לטפל בזה, עכשיו אני מדבר רגע באופן כללי לפני ההערות הספציפיות שעלו, שני דברים מאוד מהותיים: גם הקבלנים והיזמים וגם הוועדות המקומיות.

יואב קיש: אלו שני הגורמים המרכזיים שצריכים שאתם, נציגי מינהל התיכנון, תגעו בהם, לא הם.

יואב קיש: הם מנסים, אבל זה תמיד לא נראה טוב שהם באים עם האינטרס והם יכולים, כמו שמישהו אמר פה, גם לעשות נזק.

יואב קיש: ולכן, התפקיד והאחריות שלכם זה לוודא שהעיריות מכירות, והוועדות המקומיות מכירות, ושיש גם אינטרס שלהם – מחלק אני שומע – יש רצון טוב, זה לא שזה באנט,י אבל בסוף זה נושא חדש שאף אחד לא ממש מכיר, ואם לא תדחפו זה לא יהיה.

יואב קיש: אז זה כולל לתקצב את זה יותר, וכולל אם יש כנס של קבלנים, אז לא רק לעשות הרצאה אלא לשים דוכן, ולדאוג שיהיו פלאיירים, ושיחולקו פלאיירים ולהגיד להם: חבר'ה, עוד חצי שנה אתם כולכם חייבים.

יואב קיש: את הדברים האלה אתם במנהל התכנון צריכים לעשות.

יואב קיש: בשני הערוצים האלה אתם צריכים לשבת על התוכנית, לראות למה זה לא מספיק טוב, ולעבוד על זה.

יואב קיש: זו משימה שלכם.

יואב קיש: ביקשנו תשובות לשני דברים: אחד זה על התאריך, שאמרנו שמכיוון שזה וולונטרי אין סיבה להתעקש עליו, אני לא חושב שהייתה כוונה כזו, אז אם יש פרויקטים שהגישו את הטפסים ואת הבקשה לפני התאריך ועדין רוצים אז כמובן להכניס.

יואב קיש: הנושא השני שדיברנו עליו הוא המגבלה, ללא שינוי מהותי שעכשיו יכול לעכב את ההליך בעיריות, יש פה איזושהי הצעה – תבחנו אותה לעומק.

יואב קיש: לגבי שני הדברים האלה תנו לנו מכתב תשובה תוך שבוע.

יואב קיש: אני חושב שזה מספיק זמן.

יואב קיש: אני רוצה לסיים בנושא האחרון שהוא הנושא שאתם תמיד אוהבים – נושא הכסף.

יואב קיש: אורי, אתה יכול להסביר לי מה קרה עם הרבעון הזה, למה הם לא קיבלו?

אורי דביר: כן, רגע, קודם כל בואו נזכיר מה אמרנו: אנחנו אמרנו שרשת הביטחון משולמת א.

אורי דביר: כל רבעון, בגלל הדרישה שלך שאמרת בסוף מהפער התזרימי, אז לא לשלם בסוף השנה אלא כול רבעון.

אורי דביר: ובגלל שאמרנו שהמכונים הרי לא קמים באותו יום, יהיו גם מכונים שיקומו עוד חצי שנה, רשת הביטחון תהיה לפי התקופה שהמכון קם.

אורי דביר: כלומר, מכון בקרה שפועל שלושה חודשים הרי לא יקבל רשת ביטחון לשנה.

אורי דביר: שני דברים: לעניין התשלום, בדקנו הבוקר שוב, הוא בעניינים סופיים בחשבות ותוך שבוע - - -

צבי צור: לאיזה רבעון?

רוני טיסר: הוא עבר כבר את הוועדה נכון?

אורי דביר: כן, כן.

צבי צור: לאיזה רבעון?

אורי דביר: עבר, עבר.

אורי דביר: אני מדבר על - - -

צבי צור: לאיזה רבעון?

יואב קיש: הוא עונה לך.

אורי דביר: השני והשלישי ביחד.

אורי דביר: זה אומר שתוך שבועיים אתם אמורים לקבל את רשת הביטחון.

יואב קיש: אתה מדבר קלנדרי שני ושלישי?

יואב קיש: רבעון שני 2018 ורבעון שלישי 2018?

אורי דביר: כן.

אורי דביר: כאילו, בין ארבע לחודש, בין אפריל ליולי ובין יולי לאוקטובר.

צבי צור: רגע אבל מה עם - - -

אבנר עציון: זה לא נכון אפריל יולי לא משולם.

אורי דביר: רגע, שנייה, אני אסביר.

יואב קיש: בבקשה.

אורי דביר: נתחיל מהתחלה, אמרנו שרשת הביטחון צריכה להיות משולמת בסוף כל רבעון, נכון?

אורי דביר: עוד מעט, בעוד שבועיים אתם תקבלו תשלום עבור שני הרבעונים.

אורי דביר: גם על הרבעון בין חודש אפריל - - -

יואב קיש: כן, אבל אתה קצת מטעה אותם באמירה הזו, תדייק רגע.

אבנר עציון: זה לא נכון.

אורי דביר: שנייה רגע, אני מבין.

אורי דביר: עכשיו הייתה פה ביקורת שאמרו: חבר'ה אנחנו בסוף קמנו רק ביוני מה קורה עם הפער של אפריל ומאי?

אורי דביר: הם כאילו לא בתוך רשת ביטחון.

אורי דביר: היה לנו שיח גם פנימי אצלנו, וגם דיברנו עם מכוני הבקרה והוועדה.

אורי דביר: בעתם היה עיכוב, המכונים, הרשת ניתנה לפי זה שהמכונים קמים ב-1 באפריל.

אורי דביר: הם לא קמו ב-1 באפריל, הם קמו ביוני.

אורי דביר: בגלל העיכוב הזה אמרנו שהמכונים האלה שקמו ברבעון הראשון יקבלו עוד מענק, לא מענק, עוד תוספת לרשת הביטחון של 50,000 שקלים במין פיצוי על העיכוב הזה שהם באמת לא עבדו.

יואב קיש: זה אמרנו בוועדה או שאתם החלטתם?

אורי דביר: אחרי זה.

אורי דביר: כי כאילו בוועדה אמרנו רשת ביטחון, יישמנו את רשת הביטחון, המכונים הרי לא פעלו בתקופה הזו.

צבי צור: כן, אבל רישיון היה להם.

צבי צור: לא היה להם רישיון בפועל כל החומר היה אצלכם להנפקת רישיון, ואתם הנפקתם אותו בתאריך כזה שלא תצטרכו לשלם את הרבעון הראשון.

יואב קיש: כמה אמור להיות רבעון?

יואב קיש: סליחה, לא להתפרץ בבקשה.

יואב קיש: כמה אמור היה להיות רבעון לתשלום מלא למכון?

אורי דביר: 300,000 לכל רבעון.

יואב קיש: ועכשיו במקום זה אתם אומרים שאתם נותנים להם 50,000.

אירית המאירי: 350,000

אורי דביר: לא, אנחנו אומרים: הם הרי לא פעלו ברבעון הראשון אז אנחנו ניתן קודם כל את רשת הביטחון היחסית, הם התחילו לפעול באמצע יוני אז זה בעצם שמינית, פלוס 50,000 שמגלם איזשהו פיצוי על העיכוב.

יואב קיש: לי כתוב פה שזה סוף יוני.

יואב קיש: 26 ביוני, 27 ביוני.

אורי דביר: כן, אז זה - - -

יואב קיש: אין פה כלום, הם לצורך העניין אומרים שמה עיכב אותם שלושה חודשים?

יואב קיש: רק הטופסיאדה אצלכם?

צבי צור: נכון.

יואב קיש: רק.

יואב קיש: ואם אותם עובדים היו - - -

אבנר עציון: זה חלק, זו בדיקה לצורך בקשת רישיון.

צבי צור: הכול היה מוכן ורק - - -

יואב קיש: אז מה, וכמה זמן, וב-1 באפריל הטפסים כבר היו אצל משרד האוצר?

בני לחין: זה היה התנאי.

יואב קיש: אז אתם החזקתם להם את הרישיון שלושה חודשים.

צבי צור: נכון.

סטפן אבו חדרה: לא החזקנו, בדקנו את הבקשות.

יואב קיש: רק שנייה.

יואב קיש: אתם בדקתם את הבקשות שלושה חודשים.

סטפן אבו חדרה: יש תהליך מוסדר ב - - -

יואב קיש: בסדר, הם שלושה חודשים, למה זה לא מרגע הגשת הבקשה?

יואב קיש: במידה ואושרה?

אורי דביר: לא, כי כל - - -

יואב קיש: ואם לא אושרה – לא אושרה.

אורי דביר: ברור.

אורי דביר: אבל כל הרעיון של רשת הביטחון זה שהוא מתחיל לפעול, הרי בשלושה חודשים האלה זה לא שהוא משלם - - -

יואב קיש: כן, אבל הוא כן משלם.

אבנר עציון: - - - הבקשה.

הוגו שפנגנטל: על מנת להעביר את המסמכים למינהל התכנון, לאוצר, היינו צריכים להיות מוסמכים על ידי הרשות להסמכת מעבדות.

הוגו שפנגנטל: על מנת להיות מוסמכים על ידי הרשות להסמכת מעבדות, היינו צריכים לבנות את כל המכון.

הוגו שפנגנטל: כולל להעסיק את כל הבקרים שעובדים במכון - - -

יואב קיש: השאלה אבל כשאין עבודה אם הבקרים האלה מקבלים שכר?

יואב קיש: זה מה שאני שואל.

הוגו שפנגנטל: חלקי.

אורי דביר: מכון בקרה שיקום ב-1 בנובמבר לא זכאי לרשת ביטחון על שנה שלימה.

יואב קיש: לא, אבל אני אמרתי על התאריך שהם שמו אצלכם את הטופס.

יואב קיש: אם הוא קם ב-1 בנובמבר והוא שם את הטופס.

יואב קיש: אני אשאל אותך: הוא שם ב-1 באפריל את הטפסים ואישרתם לו רק ב - - -

אורי דביר: אבל אם הוא שם ב-1 באפריל, והטפסים לא היו טובים, והחזירו לו, וביקשו השלמות, אז בגלל זה אנחנו קבענו את המועד כמועד קובע.

אורי דביר: בגלל באמת שהיה עיכוב שנבע גם מבעיות שלנו וגם מבעיות אצל המכונים בעיכוב הזה וברשות להסמכת מעבדות, נתנו עוד תוספת לרבעון הראשון.

יואב קיש: 50,000 שקלים במקום 300,000.

אורי דביר: כן, כן, 50,000 במקום 300,000.

יואב קיש: כן, בדיוק.

אבנר עציון: אבל שוב, אני רוצה להסביר.

אורי דביר: כי זה לא שהם פעלו במשך שלושה חודשים.

סטפן אבו חדרה: אדוני היושב-ראש, הגשת הבקשה והטפסים לא מבטיחה קבלת רישיון, זה בסדר.

יואב קיש: ברור.

סטפן אבו חדרה: זה הליך שלוקח זמן.

רוני טיסר: אבל מה שסוכם בוועדה זה - - - רישיון.

יואב קיש: אני מבקש ככה: בסוף כולם צריכים לספוג ולהתחלק בעניין הזה.

יואב קיש: אתם במכוני הבקרה לא הייתם בהוצאות מלאות זה גם ברור, נכון שהוא רק ב - - -, גם העובדים יודעים שהם לא מקבלים – זה ברור לי.

יואב קיש: אבל 50,000 מול 300,000 נשמע לי נמוך עדיין בכל זאת.

יואב קיש: אני מבקש להתחשב בתאריך הגשת הטפסים ובמידה ולא היו רג'קטים, זאת אומרת, מכון שעמד וקיבל, ועדיין עיכבתם אותו כשלושה חודשים בתהליך בחינה, שאני לא עומד להיכנס למה יעיל או למה לא יעיל, שיקבל פיצוי של 100,000 שקלים ולא 50,000 שקלים.

יואב קיש: תעשו חשיבה ותראו, במקרים שבהם, עוד פעם - - -

סטפן אבו חדרה: אני אבדוק את העניין.

יואב קיש: וגם מול העלויות כי אם בסוף, אני לא יודע כמה עלויות, הכוונה שלנו הייתה בשנה הוולונטרית, אני מזכיר לכם, הבנו שאם נמשיך לגלגל את זה לא יהיו מכוני בקרה.

יואב קיש: והבנו שלחייב אי-אפשר.

יואב קיש: הפתרון היה לשים סכום מסוים לא זוכר כמה הוא היה 5 מיליון שקלים לא זוכר מה היה.

סטפן אבו חדרה: 7.6 מיליון.

יואב קיש: מה שזה היה, אתה זוכר יותר טוב, כי אמרנו: אחרת העסק הזה לא יקרה.

יואב קיש: עכשיו, אני לא מחפש שהם ירוויחו בלי שהם עובדים, זו לא הכוונה שלי, מצד שני, גם לא נראה לי הגיוני להתעלל בהם שלושה חודשים ושהם יוציאו מהכיס עוד 50,000 באירוע הזה.

יואב קיש: אז אם תעשו בדיקה ותגלו שהגישו את הטפסים בזמן, ולקח שלושה חודשים, ובמהלך שלושה חודשים האלה להבנתכם העלויות שלהם עלו על 100,000 שקלים - - -

אורי דביר: אה, והם קיבלו גם מענק הקמה של 150,000 שקל.

צבי צור: זה לא שייך בכלל.

אורי דביר: בלי קשר.

יואב קיש: אבל אני אמור שהעלויות שלהם, אנחנו מדברים על שלושה חודשים, יכול להיות שלעיתים זה לוקח ארבעה חודשים, או חודשיים או חמישה.

יואב קיש: בואו ותבחנו, אם במהלך השלושה חודשים למכון שעובד בצורה כזו, אני לא יודע, יכול להיות שכל מה שיש להם לשלם זה שכירות ושכר למנהל וזה בסך בכול 15,000 שקלים בחודש ואז אין בעיה אבל יכול להיות שיש להם עוד - - -

אורי דביר: אין להם.

יואב קיש: אז תעשו בדיקה, אני לא רוצה להיות במצב שהבעלים מזרימים עוד כסף מהכיס לתקופה הזו.

יואב קיש: זה נראה לי לא הוגן.

יואב קיש: ומצד שני אני לא מחפש שהם ירוויחו.

יואב קיש: תעשו בדיקה, אתם יכולים להביא להם אפילו הוצאות להראות להם אקטיבית למה בשלושת החודשים של אפריל מאי יוני עלה לכם יותר מ-50,000 שקלים ועל איזה סכומים מדובר.

יואב קיש: אני מניח שזה לא 300,000 שקלים.

יואב קיש: זה יכול להיות אולי לקראת ה-100,000 שקלים.

יואב קיש: אם אתם תראו להם את זה אני מניח שיהיה רצון טוב ליישר את העניין הזה.

יואב קיש: טוב, אז אני מסיים את הדיון, אני אומר קודם כל שהנושא המרכזי זה ההצלחה של מכוני הבקרה והחקיקה וכל הכוונה שהנושא הטכני ייבדק בצורה מקצועית ומהירה ללא עיכובים בבנייה.

יואב קיש: אנחנו ממש-ממש ביריית הפתיחה, אני רוצה לברך את ארבעת המכונים הפעילים ועוד שניים שאמורים לקבל רישיון.

יואב קיש: שיהיה בהצלחה.

יואב קיש: אני חושב שאנחנו חייבים לחזק את השיווק אצל הקבלנים ואצל הוועדות.

יואב קיש: זה יהיה המפתח לכך שזה יעבוד.

יואב קיש: מעבר לזה שיהיה בהצלחה לכולם.

יואב קיש: תודה רבה, הישיבה נעולה.