ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 880, 2018-12-10 11:30

איתן כבל: שלום, אני פותח את הדיון ברשותכם, דיון שני, הצעת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ט-2018.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, היועץ המשפטי, רשמת, דובר, ערוץ הכנסת.

איתן כבל: בבקשה, מי מציג את התקנות?

עופר רז-דרור: אני אציג.

עופר רז-דרור: אני ד"ר עופר רז-דרור, אני סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת.

עופר רז-דרור: אנחנו מבקשים ל האריך את הוראת השעה שנקבעה בסוף 2015 בקשר לתקנות הטלגרף, שזה בעצם קביעת האגרות.

איתן כבל: אגרות של מה?

עופר רז-דרור: אגרות תדרים.

עופר רז-דרור: בעצם ב-2015 לתחומי תדר מסוימים הופחתו משמעותית האגרות בהוראת שעה לשלוש שנים - - -

איתן כבל: כבר קיימנו דיון על התדרים.

לאה ורון: נכון, נכון.

לאה ורון: ואם גם תפרט למה מיועדים התדרים האלה, ממש לרדת לרזולוציות.

איתן כבל: כן, תגיד לנו במה דברים אמורים.

עופר רז-דרור: מדובר בתדרים של תחומים רבים, של תחום הרדיו, למשל, אבל אנחנו דנים פה היום גם בתחום הסלולר, אבל צריך להבין שמה שהוראת השעה אפשרה ב-2015, זו איזושהי דיפרנציאציה בין תחומים שלפחות אז היו מאוד מאוד רווחיים לבין תחומים שאין בהם רווחים גדולים ולא הגיוני שישלמו את אותו סך אגרות.

עופר רז-דרור: וגם מדובר בתדרים שונים, תדרים שהם בפריסה ארצית ותדרים שהם מאוד ממוקדים ואז עלויות הפריסה הן הבדל של שמיים וארץ.

עופר רז-דרור: ולכן אנחנו מבקשים היום להאריך את הוראת השעה על מנת שאותן אגרות תדרים שהופחתו לא יחזרו לרמה הגבוהה שהם היו בהם.

איתן כבל: מה למשל?

איתן כבל: תן לי דוגמה.

עופר רז-דרור: נתי, אתה רוצה לתת הסבר על תחומי התדר?

איתן כבל: אחראי תדרים.

נתי שוברט: אחראי תדרים, כן.

נתי שוברט: אני נתי שוברט.

נתי שוברט: השינויים הם בנושא של תחנות רדיו, שידורים לציבור.

נתי שוברט: כפי שציין קודמי עופר, האגרות פחתו בממוצע בכמה עשרות אחוזים בסך הכול.

נתי שוברט: הדברים הספציפיים שאנחנו מתייחסים אליהם זה של רישיונות לשידורי רדיו לציבור שבהם היתה ירידה מאוד גבוהה.

איתן כבל: כמה זה עלה וכמה זה יעלה?

נתי שוברט: זה לא יעלה.

נתי שוברט: אנחנו מבקשים להשאיר את מה שנקבע בדצמבר 2015, לפני שלוש שנים, שלפיהם היתה ירידה מאוד גבוהה - - -

איתן כבל: לא, אתה לא הבנת אותי.

איתן כבל: כשאמרתי עלה, לא התכוונתי עלה במחיר, אלא כמה הוא משלם, כמה האגרה שווה היום, בכמה כסף זה ירד.

איתן כבל: אם נניח קודם זה עלה 1,000 שקל, זה ירד ל-800.

נתי שוברט: בוא ניקח לדוגמה משדר רדיו שהוא בין 1.5 ל-2 קילוואט, היום האגרה היא 27,600 לשנה עבור ההקצאה, ובעבר היא היתה פי שניים מזה.

נתי שוברט: אני לא זוכר את המספר המדויק, אבל זה בערך השינוי באגרות.

איתן כבל: ולמה הנדיבות הזו פתאום?

נתי שוברט: ב-2010 נעשתה בדיקה באמצעות יועץ חיצוני שאגף כלכלה במשרד העסיק, פרופ' מומי דהן, אז הוא עוד היה ד"ר מומי, שעשה השוואה אל מול תשלומים דומים.

נתי שוברט: זאת אומרת, דמי שימוש בתדר או מה שאנחנו קוראים עבור ההקצאה, בחוץ-לארץ זה נקרא spectrum fee, frequency fees, זה עבור התדר עצמו.

נתי שוברט: והוא בדק בכל מיני מדינות, בעיקר באירופה ומצא שהאגרה המקורית ששונתה ב-2015 ונקבעה באמצע שנות ה-90, לא מבטאת נכונה את מה שקורה גם בעולם.

נתי שוברט: זאת אומרת, מדינת ישראל גבתה אגרה גבוהה יותר מאשר מקובל באותה עת שהוא בדק את זה אל מול מדינות דומות לנו במערב אירופה, ומכאן הוא הגיע למסקנה שיש מקום להפחית, ונבנו הרבה יותר מדרגות.

נתי שוברט: קודם לכן היו, אם אינני טועה, חמש או שש מדרגות של הספק, והיום אנחנו מדברים על משהו כמו 15 מדרגות של הספק.

נתי שוברט: זאת אומרת, יש גרנולציה מאוד גדולה בהתאם בדיוק להספק המסוים שבו תחנת רדיו כזו או אחרת תשדר.

איתי עצמון: למה מראש נקבעה הפחתה כהוראת שעה לשלוש שנים?

נתי שוברט: זה נקבע מכיוון שבשעתו, מבחינת משרד האוצר, ויש לנו פה גם נציג שלו, אמרו שהעבודה שנעשתה על ידי ד"ר מומי דהן בשעתו היתה עבודה ראשונית ויש להעמיק אותה ולהרחיב אותה.

נתי שוברט: ולכן תואם בין משרד האוצר לבין משרד התקשורת שנצא לעשות בדיקה הרבה יותר מרחיבה באמצעות גוף ייעוץ חיצוני, והתקשרנו עם גוף כזה.

נתי שוברט: לצערנו, זה לקח יותר זמן ממה שחשבנו.

נתי שוברט: בפברואר השנה התחילה הפעילות של אותה בדיקה הרבה יותר מקיפה שתחול כמעט על כל השירותים שניתנים באמצעות תדרי רדיו אלחוטיים.

נתי שוברט: ולכן היום פה אנחנו מבקשים להאריך את אותה הוראת שעה עד שתסתיים העבודה המקיפה שנעשית במשותף בין אגף הכלכלה של המשרד לבין צוות תקשורת באגף תקציבים במשרד האוצר.

נתי שוברט: ולכן אנחנו מבקשים עכשיו להאריך את אותה הוראה שעה פעם נוספת כדי שעד שהיא תגיע לפרקה כבר נבוא עם תוצאות שתהיינה הרבה יותר מבוססות ומתאימות לזמן הזה.

נתי שוברט: יש גם שירות שנקרא נקודה לנקודה, שמאפשר חיבור של אתרים שאין אליהם גישה באמצעות תשתית פיזית כלשהי, בין אם זה קו מתכתי ובין אם זה סיב אופטי, אז נוהגים לקשר אותם באמצעות אלחוטי, מה שנקרא: עורק מיקרוגל, בשפה המקצועית זה נקרא: נקודה לנקודה.

נתי שוברט: וגם שם נעשה שינוי מאוד משמעותי שהביא לידי ביטוי את העובדה שככל שעולים בתדר ובעורקי מיקרוגל היו מגיעים לתדרים של 80 ג'יגה הרץ, אז האגרה הולכת ופוחתת כי יכולת השימוש החוזר בתדר הולכת וגבוהה, ולכן יש בזה יתרון למי שבוחר לעבוד בתדרים גבוהים שאז יותר משתמשים יכולים להשתמש באותם תדרים.

איתן כבל: יש פה אגרות שעלו מהפעם הקודמת?

נתי שוברט: לא.

איתן כבל: ברשותכם, אם אין הערות מיוחדות - - -

עופר רז-דרור: סוגיה נוספת ואחרונה שקיימת וצריך להבהיר אותה היא סוגיית ההצמדה, שאנחנו מבקשים לשנות אותה מהצמדה למה שנקרא תמ"ג מגזר עסקי, שזה מה שנקבע ב-2015, לחזרה למדד המחירים לצרכן.

עופר רז-דרור: בשלוש השנים שעברו מצאנו שההצמדה הזאת, לפחות הכוונה שהיתה מאחוריה בסוף לא התממשה, ומצאנו שנוצר פער בין איך ששוק התקשורת מתנהג לבין מדד התוצר העסקי.

עופר רז-דרור: לדוגמה, בעשור האחרון מדד התוצר העסקי עלה ב-6% בשנה, ולעומת זאת מדד מחירי התקשורת שהוא מאוד תנודתי, ואנחנו לא יכולים להסתמך עליו, ירד בכ-2.5% בשנה.

עופר רז-דרור: וספציפית בתחום הסלולר מדובר בעלייה שהיתה בשנה שעברה, של 20 מיליון שקלים, בסך האגרות שחברות הסלולר משלמות, וסך כל אגרות הסלולר שנגבות על ידי המדינה מגיע כבר ל-320 מיליון שקל לשנה לשוק שרמת התחרות בו היום היא מאוד מאוד גבוהה, ולחברות כמעט כבר אין רווחים.

עופר רז-דרור: אנחנו סברנו שאם מסתכלים קדימה ואנחנו מניחים שהמשך הגדילה בתוצר העסקי ימשיך כפי שהוא היה, הדבר הזה יגדיל מאוד את הנטל של האגרות על חברות הסלולר, ואין לזה שום הצדקה בהינתן מצב התחרות הנוכחית והיקף הרווחים שלהם.

עופר רז-דרור: ולכן אנחנו מבקשים את ההצמדה למדד המחירים לצרכן, שזו גם ההצמדה הנורמלית בשאר האגרות של המדינה וגם בהשוואה בין-לאומית שהסתכלנו.

יעל מלם-יפה: ויש עוד נושא אחרון שמתייחס לתהליך הגבייה של האגרות.

יעל מלם-יפה: גביית האגרות נעשית דרך כלל בתחילת השנה, תחילת ינואר.

יעל מלם-יפה: אנחנו כבר בתוך דצמבר וצופים שלא נספיק לגבות אותן בתחילת ינואר, ולכן אנחנו עושים פה איזושהי הערכה של נושא הגבייה עד לסוף ינואר.

יעל מלם-יפה: זה תיקון טכני.

לאה ורון: אבל אנחנו עכשיו במחצית דצמבר.

יעל מלם-יפה: יש אלפי בעלי רישיונות שצריכים לקבל הודעות - - -

לאה ורון: הלחץ על ועדת הכלכלה היה כבד מנשוא.

לאה ורון: באמת.

לאה ורון: אז לבסוף אתם תגיעו לסוף ינואר?

יעל מלם-יפה: לא, לא.

יעל מלם-יפה: זה הגבייה.

יעל מלם-יפה: האגרות צריכות להיכנס לתוקף ב-1 בינואר.

יעל מלם-יפה: הלחץ עדיין קיים.

יעל מלם-יפה: רק לעניין הגבייה - - -

לאה ורון: מצדי אל תגבו בכלל, העיקר שזה ייכנס לתוקף.

לאה ורון: אנחנו את עבודתנו עשינו.

יעל מלם-יפה: נכנס לתוקף בראשון - - -

לאה ורון: עשו עלינו מכבש.

איתן כבל: כן, אמרו לנו שזה חייב לעבור לפני סיום השנה.

איתן כבל: בבקשה, שם ותפקיד.

אורנן שטיינברג: אורנן שטיינברג, מהלשכה המשפטית במשרד התקשורת.

אורנן שטיינברג: "תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ט-2018 הערה לגבי הרישה: סעיף 5 הוא סעיף שבעבר, לפני התיקון, כשהיינו פה בחוק ההסדרים, זה בעצם היה סעיף הרישוי הכללי, שכל בן אדם לא יקים ולא ישדר.

איתן כבל: ברור.

אורנן שטיינברג: אז החלפנו את זה פה בוועדה, אז במקום סעיף 5 שזה הסעיף הקודם, היום אחרי עדכון זה 4א.

איתן כבל: החלפתם.

אורנן שטיינברג: שזה בעצם מה שאמרנו עכשיו, רוצים להאריך את זה בשנתיים, ולכן צריך להוסיף שנתיים להוראת השעה, ולכן במקום שלוש יבוא חמש.

אורנן שטיינברג: לגבי פסקה (2), בהמשך להערה שקיבלנו מהייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו נבקש לתקן את הסעיף הזה ככה שתהיה הלימה בין המספרים פה לבין דברי ההסבר.

אורנן שטיינברג: בעצם מדובר בשינוי טכני.

אורנן שטיינברג: יש בו מהות, אבל בעיקרון הוא טכני.

אורנן שטיינברג: אנחנו נבקש לשנות את זה לא לתקנה, אלא לפסקה (7)(ב).

אורנן שטיינברג: בעצם (7)(ב) מתייחס למדד.

אורנן שטיינברג: מה שעופר אמר קודם, אנחנו משנים את זה ספציפית, את עניין המדד.

איתי עצמון: כלומר, בפסקה (2), מה שייכתב בתקנה (1)(7)?

איתי עצמון: - - -

אורנן שטיינברג: לא.

אורנן שטיינברג: פסקה (7)(ב).

יעל מלם-יפה: כתוב לך בתקנה 1 ברישה.

איתי עצמון: בסדר.

אורנן שטיינברג: (ג) זה מה שיעל בדיוק אמרה, זה הליך הגבייה, מתי אנחנו יכולים להתחיל לגבות, או מתי בעל הרישיון מחויב לשלם את האגרה.

אורנן שטיינברג: (ב) זה כדי לא ליצור לקונה כי הרישיון מסתיים ב-1 בינואר, הוא מתחדש ב-1 בינואר, וכדי שבעל הרישיון יוכל לשלם מראש, צריך להאריך את תוקף הרישיון, בעצם לתת לו רישיון מראש, ולהגיד לו, בסדר, ניתן לך חודש לשלם.

אורנן שטיינברג: שתי הערות לעניינים האלה.

אורנן שטיינברג: ב-(ב), בשורה השלישית כתוב: מן הסוגים המפורטים בתקנת משנה (ג).

אורנן שטיינברג: בהתחלה היו מפורטים סוגים של רישיונות.

אורנן שטיינברג: זה מיותר.

אורנן שטיינברג: הרי המדד חל על כל הרישיונות.

אורנן שטיינברג: ולכן זה מיותר לפרט סוגים מסוימים של רישיונות.

אורנן שטיינברג: אז נבקש את זה למחוק כי זה פשוט מיותר.

אורנן שטיינברג: "מן הסוגים המפורטים בתקנת משנה (ג)" – אפשר להוריד את זה, ואז יהיה: בשנת 2019 המנהל רשאי לתת או לחדש רישיון, אף בלי - - - והערה שנייה ואחרונה, ב-(ג) בשורה האחרונה כתוב: תשולם האגרה לכל תקופת הרישיון ביום כ"ה בשבט, אז בהמשך להערה שקיבלנו מהייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו נבקש לתקן את הסעיף.

אורנן שטיינברג: נכון יותר להגיד: עד ליום ככה וככה, כדי שאם בעל רישיון רוצה לשלם ב-30 או ב-29 בינואר, כמובן שהוא יכול.

אורנן שטיינברג: זה פשוט מדויק יותר.

איתי עצמון: כלומר, שלא יהיה מועד נוקשה.

אורנן שטיינברג: בדיוק.

איתי עצמון: אני רוצה לחזור איתך לתקנה הראשונה לגבי המדד.

איתי עצמון: למעשה אתם מבקשים להחליף רק את המדד שאליו יוצמדו סכומי האגרות או גם את התאריכים שנקובים בהגדרה המדד החדש והמדד היסודי?

אורנן שטיינברג: התאריכים שנקובים שם בעצם, ההבדל בין התמ"ג לבין המדד הוא שהמדד מתחדש פעם בחודש והתמ"ג לא מתחדש פעם בחודש.

אורנן שטיינברג: מה שהיה כתוב לפני שעשינו את הוראת השעה זה בעצם המדד לחודש אוקטובר.

אורנן שטיינברג: אבל בתמ"ג אין תמ"ג לחודש אוקטובר כי המדד הוא רבעוני.

אורנן שטיינברג: ולכן שינינו את זה כדי שזה יהיה מותאם לתמ"ג.

אורנן שטיינברג: אבל עכשיו כשחוזרים למדד - - -

איתי עצמון: למדד המחירים לצרכן?

אורנן שטיינברג: בדיוק.

אורנן שטיינברג: מדד המחירים לצרכן.

יעל מלם-יפה: הוא מתפרסם מדי חודש.

אורנן שטיינברג: ואז אין בעיה להגיד: המדד לחודש אוקטובר, זה מדויק.

יעל מלם-יפה: כמו שהיה.

יעל מלם-יפה: אם אתה מוחק את זה, זה חוזר למצב שהיה קודם לכן.

איתי עצמון: אם מוחקים את כל פסקה (ב), כי בהוראת השעה נכתב שבהגדרת המדד התשנו התעריפים.

יעל מלם-יפה: נכון.

איתי עצמון: למעשה העדכון הראשון של הסכומים שיהיה כבר ב-1 בינואר בעוד פחות מחודש, אם התקנות האלה ייכנסו לתוקף, יהיה לפי מדד המחירים לצרכן?

יעל מלם-יפה: כן.

איתי עצמון: אז אני מניח שגם זה יחסוך לא מעט כסף לבעלי הרישיונות.

יעל מלם-יפה: כן.

איתן כבל: הערות?

איתי עצמון: בתקנת משנה (ב) אני חושב שצריך לומר: תוקפו של רישיון כאמור מותנה בתשלום האגרה בידי בעל הרישיון עד המועד הקבוע, מכיוון שנתנו אפשרות לשלם את האגרה עד ל-31 בינואר.

איתי עצמון: נכון?

יעל מלם-יפה: עד המועד הקבוע בתקנות המשנה.

איתי עצמון: כן.

אורנן שטיינברג: נכון.

אורנן שטיינברג: בעד – פה אחד

איתן כבל: אם התיקונים שהקראתם מתואמים עם היועץ המשפטי של הוועדה, אני מאשר את התקנות האלה.

איתן כבל: תודה רבה לכם.

איתן כבל: הישיבה נעולה.