ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 344, 2018-11-27 10:07

אברהם נגוסה: שלום בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: איתי חברת הכנסת שרת הקליטה לשעבר, אנחנו מאוד מצטערים שהם פרשו מהממשלה והיא עזבה את משרד היא שרה מצוינת ומכירה את הצרכים והטיפול, אבל ככה הם החיים הפוליטיים.

אברהם נגוסה: אנחנו מאוד שמחים שהיא לא הלכה לוועדות אחרות, היא אמרה - - -

סופה לנדבר: בסדר, אמרתי כמובן, כולנו חברים בוועדות שונות, אבל את אמרת ש"וועדת העלייה והקליטה, קליטת העלייה חשובה לי ולכן אני נשארת בוועדת העלייה והקליטה, תורמת את הניסיון והידע שלי" ולכן אני מברך אותך על הצטרפותך, ואת תתרמי לנו הרבה.

סופה לנדבר: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נמצא איתנו מנכ"ל משרד העלייה והקליטה מר אלכס קושניר וכמובן גם הצוות של משרד הקליטה ומשרדים שונים.

אברהם נגוסה: הדיון היום הוא על נושא שבעיני הוא מאוד חשוב, שהרשויות המקומיות, רשויות הקליטה אשר בפועל קולטות את העולים בשטח, מבצעות את המדיניות של הממשלה והחלטות הכנסת בשטח, אנשי מקצוע התאגדו ביחד ואמרו "אנחנו רוצים לקדם את שילובם של העולים החדשים בחברה הישראלית בשיתוף פעולה עם העולים, עם ארגוני העולים וכל משרדי הממשלה".

אברהם נגוסה: גוף כזה הוא מאוד מבורך מכמה היבטים: היטב אחד הוא אנשי המקצוע שיש להם את הניסיון ואת הידע, והם נכס בקליטת העלייה.

אברהם נגוסה: דבר שני, הזה יותר מודל לחיקוי בעבודת שיתוף פעולה, עבודה משותפת של כולנו, זו משימה לאומית, זו לא אחריות של משרד אחד, זו אחריות של כולנו וכולנו משלבים ידיים ואנחנו רוצים לקדם את קליטת העלייה כמשימה לאומית.

אברהם נגוסה: לכן אני מאוד מברך את האנשים שיזמו והתארגנו.

אברהם נגוסה: דבר שני, אני מברך על היוזמה לדיון הזה.

אברהם נגוסה: שני אנשים יזמו את הדיון, פיני גלינקביץ ועמיר דור מתל אביב, שניהם אמרו "בואו נקיים דיון".

אברהם נגוסה: וזה מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים את הדיון מסיבות שונות.

אברהם נגוסה: אני אנסה לפרט כמה דברים.

אברהם נגוסה: האיגוד הוקם בשנת 2014 על ידי מנהלי יחידות העלייה והקליטה ברשויות המקומיות, ביניהם פיני גלינקביץ מנהל הרשות העירונית בירושלים ועמיר דור מנהל הרשות העירונית בתל אביב.

אברהם נגוסה: האיגוד נרשם כעמותה והוכר על ידי המרכז לשלטון מ קומי באיגוד המקצועי.

אברהם נגוסה: מדובר ביוזמה חשובה ליצור שיתוף פעולה בייחוד ככל האפשר בטיפול בעולים חדשים ברשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: מטרת האיגוד להרחיב ולהעשיר את הידע המקצועי של מנהלי הקליטה ברשויות ולקדם מדיניות משותפת בנושא עליה וקליטה.

אברהם נגוסה: יו"ר האיגוד שנבחר פיני גלינקביץ מנהל הרשות העירונית לעליה וקליטה בעירית ירושלים, מטרת הישיבה הנוכחית לשמוע על פעילות האיגוד ולקדם שיתופי פעולה בין האיגוד למשרדי הממשלה השונים שקשורים לקליטת עליה.

אברהם נגוסה: הכרה במשרדי הממשלה בארגון המקצועי כמייצג את רשויות הקליטה בשלטון המקומי.

אברהם נגוסה: קליטת העולים מתבצעת היום ברשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: הקליטה מלווה בשירותי קליטה אישית שמותאמת לכל עולה בהתאם לצרכיו.

אברהם נגוסה: הרשויות המקומיות שקולטות עליה יחד עם שותפים בדרך, משקיעות משאבים רבים כדי לקלוט את ה עולים באופן מיטבי כדי שיצליחו להשתלב בחברה הישראלית וירגישו חלק מהחברה הישראלית.

אברהם נגוסה: חשוב לחזק את חברי הפורום, לתת להם סמכויות וכלים לפעילויות ועבודה עם העולים.

אברהם נגוסה: לכן זו מטרת קיום הדיון, ואני נותן בראשית את רשות הדיבור לפיני ולאחר מכן גם לעמיר דור.

אברהם נגוסה: לאחר מכן נשמע מרשימת הדוברים וגם את משרדי הממשלה ובראשם מנכ"ל משרד העלייה והקליטה וארגוני העולים ולבסוף נסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: אני כהרגלי רוצה להזכיר שכולם ידברו באופן מקוצר כדי שנוכל לתת לכולם לדבר.

אברהם נגוסה: בבקשה פיני.

פיני גלינקביץ: תודה כבוד היושב ראש.

פיני גלינקביץ: הזכרת את השם שלי שלוש פעמים אבל חשוב לי להגיד שאני למעשה כאן נציג של הרבה מאוד רשויות מקומיות שהאחראים על הקליטה נמצאים כאן, ועמי בצוות נמצאים עוד ארבעה חברים שנבחרנו כאיזה שהוא ועד מנהל כדי לא להטריח את כולם כל הזמן ואנחנו למעשה הצוות שיוזם ופעיל.

פיני גלינקביץ: נמצא עמיר דור מתל אביב, אלכס שמידט מרמת גן, טל ליפובסקי מראשון לציון, רוזיטה ברלין ממודיעין ויואל חדד מטבריה.

פיני גלינקביץ: זה הצוות.

פיני גלינקביץ: אני אתחיל, אני אקח כמה דקות לספר על הפעילות של הרשות המקומית, מה שאנחנו עושים בנושא העלייה, בגדול, בצורה גנרית, ואחר כך קצת על האיגוד.

פיני גלינקביץ: כן חשוב להגיד מילה, אני אתרכז בקטע של הרשויות המקומיות בלבד, זה לא אומר שום דבר לא לגבי ארגונים ופעילויות אחרים, הפוקוס שלנו הוא על הרשות המקומית.

פיני גלינקביץ: אז באמת חשוב להגיד שהרשות המקומית היא הרשות שקולטת את העלייה.

פיני גלינקביץ: קליטת העלייה היא באמת משימה לאומית ובסופו של דבר בפועל הקליטה היא ברשויות המקומיות, אתם יודעים, אתם נמצאים, אתם מכירים איך אנחנו נמצאים ומלווים את העולים בפועל ביום יום.

פיני גלינקביץ: מה זאת הקליטה למעשה של הרשויות המקומיות?

פיני גלינקביץ: וכאן השתמשתי בקוביה ההונגרית קצת להמחיש את המורכבות של העלייה והקליטה.

פיני גלינקביץ: אני לא מחדש לכם, אני רק שם את זה בצורה יותר ברורה.

פיני גלינקביץ: אני אגב חושב שאין גופים שעושים את העבודה בצורה כזאת כל כך מגוונת, כי למעשה העולים הם כלל האוכלוסייה.

פיני גלינקביץ: אנחנו מתעסקים בגיל הרך, עם ילדים שנמצאים במעונות, בפצפוצונים וקטקטונים ואיך הם נקלטים בתוך המערכת החינוכית, נוער וצעירים, חבר'ה בהכנה לצה"ל ובבתי ספר קולטי עליה.

פיני גלינקביץ: אנחנו עובדים עם משפחות צעירות ועם אזרחים ותיקים.

פיני גלינקביץ: אנחנו לא מומחים לאזרחים ותיקים ולא מומחים לגיל הרך.

פיני גלינקביץ: אנחנו מומחים לקליטה אבל תפיסת העבודה שלנו, של פרודקט מנג'ר, של אדם שמתכלל את העבודה וגורם לזה שמערכת החינוך תסתכל ותשים לב יותר לנושא של עולים.

פיני גלינקביץ: גורמת לזה שמערכת שעוסקת בגיל הרך תהיה יותר רגישה וכשירה תרבותית לעולים.

פיני גלינקביץ: אלה הכיוונים שלנו בעבודה.

פיני גלינקביץ: אנחנו מתעסקים בנושא של תעסוקה.

פיני גלינקביץ: אני יודע שבחלק מהרשויות המקומיות יש את הנושא של מי שעוסק בתעסוקה, אבל אנחנו מכוונים, אנחנו עוזרים על ידי מרכזי צעירים, על ידי מוקדים של תעסוקה.

פיני גלינקביץ: אנחנו נמצאים בקשר עם הרווחה .

פיני גלינקביץ: חלק מהעולים הם עולים בעלי צרכים, הם עולים שפחות מגיעים לרווחה ואנחנו דואגים לעזרה וליווי ביחד עם הרווחה, דואגים לכשירות ביחד עם הרווחה במערכת, נושא של חינוך ופנאי, מה קורה אחרי הצהריים, האם הילדים העולים נמצאים בתנועות נוער, שימו לב כמה הדברים האלה חשובים.

פיני גלינקביץ: הם רשומים במתנ"ס, פנאי, רווחה, תעסוקה, חינוך, מגוון שלם של דברים, ואני אחזור עוד פעם על המנטרה.

פיני גלינקביץ: המומחיות שלנו זה לגרום למערכות להיות מונעות רגישות כשירות תרבותית כדי לקלוט את העולים ולעזור להם בכל המערכת.

פיני גלינקביץ: אנחנו באים עם הידע ואנחנו לא מחליפים את המערכות.

פיני גלינקביץ: מי שמומחה בחינוך הוא מומחה בחינוך ואני ביחד איתו עובד על הנושא הזה.

פיני גלינקביץ: כמובן יש הבדלים גדולים.

פיני גלינקביץ: אם אני מדבר על הגיל הרך דוברי צרפתית, אם אני מדבר על דוברי ספרדית, שפות רוסית ואנגלית, המגוון שלם.

פיני גלינקביץ: אני יכול להגיד לכם גם מהעבודה אצלנו לדוגמה בירושלים, שדוברי הצרפתית בשכונה אחת הם לא דוברי הצרפתית בשכונה אחרת.

פיני גלינקביץ: שדוברי האנגלית משיקגו הם שונים לגמרי מדוברי האנגלית שמגיעים מלונדון, עולמות אחרים.

פיני גלינקביץ: וזה מתחיל להיות מורכב, מה אנחנו עושים עם נער שמגיע מצרפת והוא חרדי, לאיזה בית ספר הוא הולך ובאיזו תנועת נוער הוא שותף.

פיני גלינקביץ: כל הדברים האלה למעשה הם תכלולים של עבודה ברשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: אני לא הבנתי שאתה אומר שהגיעו מצרפת שהם לא - - - בדיוק לצרפתים.

אברהם נגוסה: מה הכוונה?

אברהם נגוסה: כי את השפה כולם מדברים אותה.

אברהם נגוסה: לא?

פיני גלינקביץ: השפה, כולם מדברים.

פיני גלינקביץ: אבל יש כאלה שמגיעים מאזורים מסוימים, יש כאלה שמגיעים מרמות או זרמים דתיים שונים, עולה צרפתי שנמצא בבית וגן שונה לגמרי מעולה צרפתי שנמצא בהר חומה לדוגמה.

אברהם נגוסה: זה אורח החיים, לא עניין השפה.

פיני גלינקביץ: לא בעניין השפה.

פיני גלינקביץ: כולם מדברים צרפתית.

פיני גלינקביץ: מבחינת ארצות המוצא, הזרמים הדתיים, המגוון.

פיני גלינקביץ: אני חושב שגם מי שמגיע ממרכז פריז ומי שמגיע מהפרברים, קצת שונה.

פיני גלינקביץ: עוד דבר שהוא קצת שונה ומייחד את העבודה שלנו, חשוב להגיד, זה הנושא של הרמות השונות.

פיני גלינקביץ: אנחנו עובדים בצורה גיאוגרפית, זאת אומרת יש לנו רכזי קליטה שעובדים ברמת שכונות או ברמה מסוימת כדי להנגיש את השירותים השונים.

פיני גלינקביץ: עובדים גם עם קהילות פונקציונליות.

פיני גלינקביץ: העובדים הקהילתיים שבינינו יודעים שיש קהילה גיאוגרפית וקהילה פונקציונלית, אז בהחלט הצרפתים ודוברי הספרדית מדובר על קהילות פונקציונליות אז אנחנו עובדים גם ברמות שונות.

פיני גלינקביץ: עובדים גם ברמות עירוניות.

פיני גלינקביץ: אתה חייב לדעת איך אתה מענה בנושא של מיצוי זכויות, איך אתה נותן מענה בהיבטים אחרים של שינוי מדיניות.

פיני גלינקביץ: אין ספק שחלק מהעבודה שלנו זה גם העבודה הבינלאומית בנושא של ירידים, עידוד עליה, תזוזות של העם היהודי ממקומות שונים, היערכויות, אם חס וחלילה יש איזה אירועים בין רוסיה לבין אוקראינה, איך זה עלול או איך זה יכול להשפיע על הקליטה בארץ ורשויות כבר חושבות על הדבר הזה ונערכות לעניין.

פיני גלינקביץ: א פילו ברמת הרשויות.

פיני גלינקביץ: רק דוגמה בסוגריים, אצלנו בירושלים אפילו ברמת שכונות.

פיני גלינקביץ: זאת אומרת באה שכונה כמו פסגת זאב ואומרת "אני רוצה לעודד עליה אצלי לשכונה.

פיני גלינקביץ: איך אני עושה את זה, איך אני נערכת" ואנחנו משתמשים באמת בכלים העומדים לרשותנו ברשויות המקומיות, והכלים מגוונים.

פיני גלינקביץ: אני לא יכול להציג את כל המגוון אבל כמובן יש את השפות, תרבויות והעמותות והגופים, אתם רואים בכחול, גם העמותות השונות והארגונים והתאחדויות העולים, כולם הם חלק מתוך העבודה השוטפת וככה זה נראה בפועל.

פיני גלינקביץ: למעשה, כשאנחנו עובדים עם עולים דוברי צרפתית בעזרת עמותה זו או אחרת בנושא של תעסוקה או מעודדים עליה וכולי.

פיני גלינקביץ: אני אקצר ואתן דוגמה על נושא של שירותי הקליטה שנמצאים ברשויות המקומיות, ועוד פעם אדבר על ראייה גנרית של התחום.

פיני גלינקביץ: מידע והכוונה, ליווי בשלבי הקליטה הראשוניים, היכרות עם מערכות רלבנטיות במיצוי זכויות, הבנת הקודים התרבותיים, סיוע בחיפוש דיור ותעסוקה, הכוונה בשילוב ילדי עולים במוסדות החינוך השונים, הכוונה בפעילות פנאי.

פיני גלינקביץ: למעשה זה איזה שהוא צ'ק ליסט די גדול ודי מורכב של כל הדברים שנעשים ברשויות המקומיות.

פיני גלינקביץ: חשוב לי להדגיש – אנחנו לא עושים את זה לבד.

פיני גלינקביץ: רשות מקומית לא יכולה לעבוד לבד בחלל.

פיני גלינקביץ: היא עובדת עם משרדי ממשלה, היא עובדת עם עמותות, היא עובדת עם גופים, היא עובדת עם ארגונים, היא ניזונה מכספים, היא ניזונה משיתופי פעולה.

פיני גלינקביץ: רשות שעובדת לבד לא יכולה לעבוד.

פיני גלינקביץ: אז כל ה-וי האלה הם תולדה של עבודה משותפת עם הרבה מאוד גופים.

פיני גלינקביץ: הבסיס הוא בהחלט איפה שהוא בעבודה, בתכלול של הרשות המקומית, כי העולה בסופו של דבר הוא תושב הרשות המקומית וזו אחריות שלה.

פיני גלינקביץ: רשות מקומית שלא עושה את זה, חוטאת ופוגעת בעבודה השוטפת שלה.

פיני גלינקביץ: לעתים זה באמת איזו שהיא עגלה כזאת שאנחנו מעמיסים ושמים את כל הדברים, זה נראה מגוון, זה נראה מורכב, והאמת שכך הוא, לא פשוט, אבל זה חלק מהעניין של לעשות כמה דברים וללוות, כי עולה שמגיע, במידה ואחד הדברים לא ממולא, צורך מסוים לא מקבל מענה, אין לנו ספק שקליטתו לא תהיה מיטבית.

פיני גלינקביץ: אז אני אחזור וארכז - - -

שלומית אבינח: מה אתם רוצים מהדיון?

פיני גלינקביץ: עוד ארבעה שקפים נגיע לזה.

פיני גלינקביץ: האיגוד הוא באמת חלק מתוך העשייה המשותפת, כי מה שאנחנו ראינו שכל רשות מקומית ומועצה מקומית עשו את העבודה בצורה טובה, נכנסה כאן רות מהשלטון המקומי בעיתוי טוב, למעשה תחת מרכז השלטון המקומי התאגדנו לאיגוד מקצועי ונרשמנו לאיגוד מקצועי כאשר המטרות שלנו למעשה להעלות על סדר היום הציבורי את הנושא של עליה וקליטה, גם ברשויות המקומיות ובקרב מקבלי ההחלטות, שידעו שהנושא הזה חשוב.

פיני גלינקביץ: לשפר את המעמד של העולים החדשים בנושא קליטה מיטבית, טיפול בסוגיית הדור השני – לא פעם אנחנו מגלים קושי לא פשוט, והמחקרים מראים גם אפילו גדול יותר של קליטה של הדור השני והשילוב שלהם.

פיני גלינקביץ: זו איזו שהיא סוגיה שלעתים נופלת בין הכיסאות כי הם כבר לא עולים, או אנשים שנמצאים כאן 30 שנה בארץ ופתאום אנחנו רואים כמה קשה הקליטה שלהם וכמה קשה השילוב שלהם.

פיני גלינקביץ: אחריות הרשות המקומית, הרחבת הידע המקצועי, אנחנו רוצים להתפתח, ללמוד, זו סוגיה חשובה, היא מתפתחת בעולם, נושא ההגירה מתפתח וחשוב ללמוד ולהיות הכי מקצועיים שאפשר בתחום הזה ולחזק את המעמד של מנהלי הקליטה ברשויות המקומיות.

פיני גלינקביץ: מה שעשינו לאורך השנים, נבנה תקנון, עמותה, מפגשים שלנו, קיימנו כנסים מקצועיים, 16-17, בפברואר 2019 בע"ה יהיה הכנס השלישי שאנחנו מארגנים בבאר שבע.

פיני גלינקביץ: אתם רואים שאנחנו לא נשארים במרכז, אנחנו יוצאים לפריפריה וביחד עם רשויות קולטות עליה אנחנו עושים את שיתופי הפעולה.

פיני גלינקביץ: השתלמות ברופין וימי עיון מקצועיים, נושאים שפשוט היו אקוטיים לנו, גם שילוב עולים וגם עידוד עליה.

פיני גלינקביץ: עובדים בשיתוף עם כולם.

פיני גלינקביץ: הזכרתי ואני מחזק ואומר, רשות מקומית לא יכולה לעבוד לבד, היא ניזונה ועובדת, יש גופים מקצועיים ואנחנו בשיתופי פעולה עם כולם וכל מה שנאמר עד עכשיו רק מחזק את זה.

פיני גלינקביץ: אז מה היינו מעוניינים לשים על סדר כהיום של הוועדה?

פיני גלינקביץ: 1.

פיני גלינקביץ: הכרה של משרדי הממשלה בארגון המקצועי שמייצג את רשויות הקליטה בשלטון המקומי.

פיני גלינקביץ: חבר'ה, אם יש סוגיות במשרדי ממשלה שונים, אם במשרד החינוך – יושבת לידי מאיה – עולה סוגיה שחשובה לנושא של קליטת עליה, אנחנו הפרטנרים, אנחנו נרצה לשבת, נשמח לשבת, אנחנו גוף ששמח להוריד חסמים, לעזור, לקדם, לראות מה אפשר לעשות.

פיני גלינקביץ: לקחתי את זה כדוגמה בלבד, אבל בעקרון באמת לקדם את הנושאים האלה.

פיני גלינקביץ: משרד הרווחה, דפני, בכל מקום אחר יש גוף שמייצג את השלטון המקומי בתחומים האלה, נשמח.

פיני גלינקביץ: הגדרת תפקיד מנהל עליה וקליטה ברשות וקיום מחלקה בהיבט סטטוטורי.

פיני גלינקביץ: חבר'ה, זה נורא חשוב.

פיני גלינקביץ: ברווחה אי אפשר לפגוע, בחינוך אי אפשר לפגוע.

פיני גלינקביץ: אני יכול להגיד לכם, רשויות הקליטה זה לצערי מעין nice to have, זאת אומרת שיכול להיות מצב משברי וקרה מצב משברי.

פיני גלינקביץ: אני יכול לספר לכם אפילו, זו סוגיה שנמצאת אגב על הפרק כבר שנים רבות, אבל אני אספר בהיבט אישי .

פיני גלינקביץ: לפני שנה הייתה מצוקה תקציבית בעירית ירושלים, מאוד מאוד גדולה ואחת הסוגיות שהיו על הפרק זו סגירה של רשות הקליטה בעירית ירושלים.

פיני גלינקביץ: זו הייתה סוגיה מאוד רלבנטית, ויכולה להיות בכל מיני מקומות, כי הנושא הזה לא מעוגן למרות החשיבות האסטרטגית האדירה של עולים לארץ.

פיני גלינקביץ: קיום פגישות שוטפות של משרד העלייה והקליטה עם נציגי האיגוד, הסרת חסמים, בניית שיתופי פעולה ועוד, הקמת שולחנות עגולים עם משרדי ממשלה רלבנטיים, אנחנו בהחלט מעוניינים לפתוח את זה לכלל העבודה השוטפת, תכלול הקליטה, חיזוק הקשר עם שליחים בחוץ לארץ ושיתופי פעולה win win גם עם נציגי הסוכנות, גם עם נציגי אופק ישראלי, משרד הקליטה שמוביל את העניין.

פיני גלינקביץ: הנושא הזה הוא קריטי.

פיני גלינקביץ: אני חושב שככל שהרצף של הטיפול בעולה יהיה הדוק יותר, ואנחנו אחת הנקודות האחרונות ברצף שנוגעת בעולה, כל אחד ואחד כאן, כמה שהרצף הזה יותר הדוק של שיתוף פעולה, אני חושב שהקליטה של העולה תהיה טובה יותר.

פיני גלינקביץ: אני סיימתי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: זה ממש מפורט וברור.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: בגלל שזה היה מפורט הדוברים הבאים ידברו יותר בתמצית.

אברהם נגוסה: אז אנחנו פונים אליך אמיר דור.

אמיר דור: מי שידבר זה אלכס.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: בבקשה אלכס.

אלכס שמידט: שוב, לא לחזור על אותם דברים אבל להרחיב את הנקודה, זה מאוד חשוב.

אלכס שמידט: אנחנו פה יושבים יחסית סביב שולחן עגול, יושבים פה הרבה מאוד ארגונים ואם היינו עושים עכשיו את הבדיקה מי נמצא כאן, אז יש כאן רשויות מקומיות, יש משרדי ממשלה, יש ארגונים מהמגזר השלישי ואולי יש כאן גם עסקים חברתיים מהמגזר הרביעי.

אלכס שמידט: מה שאנחנו רואים בפועל, וזה דבר שלא דורש משאבים אלא רק נכונות, זה בעצם להיפגש איתנו מעבר לכתלי הכנסת.

אלכס שמידט: אנחנו מדברים בתוך הרשויות המקומיות, אנחנו רוצים להיפגש על כל מיני ועדות.

אלכס שמידט: לא פעם אנחנו מקבלים קול קורא כזה או אחר ואנחנו צריכים לבצע אותו ולא תמיד הוא מותאם.

אלכס שמידט: אז יש כאן הצלחות, המשרד לעליה וקליטה, האגף של איציק, אגף פרט צעירים, אז יצא לנו לשבת עם נציג הצעירים ולדבר על קול קורא של הצעירים ולהתאים אותו לשטח, כך שבסופו של דבר אנחנו ברשויות המקומיות נצליח לבצע.

אלכס שמידט: לא פעם אנחנו לא מצליחים לבצע את המדיניות של משרדי הממשלה כי יש לנו לא מעט אתגרים בתוך הרשויות המקומיות.

אלכס שמידט: אז פעם ישבנו עם מאיה שריר כשהיה הדיון בנושא התאמת חומרי לימוד לתלמידים עולים או סוגיה של הדור השני.

אלכס שמידט: מה שאני מבקש בשם האיגוד זה לא לעשות את זה כ - - - זה בעצם צריך להיות כמדיניות, חלק מהמדיניות.

אלכס שמידט: זה יכול להיות סביב האתגרים.

אלכס שמידט: אני יודע שיש לנו אתגר שאנחנו כל הזמן מדברים על ניצול תקציבי, עד כמה אנחנו כרשויות מקומיות מצליחים לעשות ניצול תקציבי אבל אני חושב שצריך לשבת ולדבר על למה אנחנו לא מצליחים לעשות ניצול תקציבי, ואת הסוגיות האלה אפשר לפתור.

אלכס שמידט: עוד פעם, רק בדיבור.

אלכס שמידט: אפשר לעשות את זה בתוך המחוזות, על נושא כזה או אחר, אבל אני ממש מזמין אתכם, גם את משרדי הממשלה וכמובן גם רשויות מקומיות, אני בטוח שהם מוכנים לשבת ולדבר, אבל לאורך הזמן, כחלק מהמדיניות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אורלי צוקרמן.

שלומית אבינח: עדיין לא הגיעה.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: יגאל שאלתיאל מאופק ישראלי.

אברהם נגוסה: בבקשה.

יגאל שאלתיאל: שלום.

יגאל שאלתיאל: אני רוצה להעלות נקודה מסוימת שקשורה בשיתוף הפעולה של אופק ישראלי עם משרד העלייה והקליטה.

יגאל שאלתיאל: עם הרשויות.

יגאל שאלתיאל: כרגע ממש בימים אלה נמצאת תכנית העבודה שלנו ל-2019 בתהליך האישורים בוועדת המכרזים של משרד העלייה והקליטה, יש איזה תהליך אישורים נוסף.

יגאל שאלתיאל: בין היתר נמצאת שם פעילות רבה מאוד שאנחנו מייעדים לעשות בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, שיכלול בין השאר גם מימון חלק מההוצאה של נציגי הרשויות למי מהפעולות שנעשה במהלך 2019 ברחבי העולם.

יגאל שאלתיאל: כאמור, הנושא הזה נמצא בתהליך אישורים.

יגאל שאלתיאל: השלב התחלתי לשלב האישורים הזה, הכנו נוהל מאוד מפורט, מסודר שמנקה כל מיני הפרעות.

יגאל שאלתיאל: הנוהל תואם עם פיני גלינקביץ, ומרגע שהסוגיה הזאת תאושר במשרד העלייה והקליטה אנחנו נפיץ את הנוהל הזה לכולם, אין כאן שום סודות ושום דבר להסתיר, ואני מקווה שבכך ננקה את השולחן, כיוון שבחודשים האחרונים ואני גם מבין מאיפה זה בא, הייתה איזו שהיא תחושה לא נעימה בקשר שלנו של אופק ישראלי עם הרשויות, אני מקווה שהעניין הזה יבוא לכלל פתרון.

יגאל שאלתיאל: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: כלומר שארגון אופק ששותף גם עם משרד הקליטה וגם הארגונים כמו הסוכנות היהודית, אתם רואים את זה כדבר חשוב, את ההתארגנות המקצועית של הרשויות המקומיות בקליטת העלייה, ואחד הדברים שהם דרשו, שיהיו שותפים גם לירידים שאתם עושים בחו"ל, ואתה רואה את זה כדבר חיוני וזה בתהליך.

יגאל שאלתיאל: כן.

יגאל שאלתיאל: בהחלט.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: רק רציתי שזה יהיה ברור לפרוטוקול.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: בני חדד בבקשה מהקרן לידידות.

בני חדד: תודה.

בני חדד: אני מנהל המחלקה לעליה וקליטה בקרן לידידות.

בני חדד: אנחנו בעצם גוף שמביא, או עולים דרכנו, זה ביטוי יותר נכון, כ-5,500 עולים בשנה.

בני חדד: אנחנו יודעים שבתוך המשולש יש לו שלוש צלעות, הפעילות שלנו, כמובן משרד העלייה והקליטה והרשות המקומית, והחיבור לאיגוד של הרשות הוא סופר חשוב כי לפעמים יש נושאים עקרוניים שקשה לדבר עם כל רשות בנפרד, וכשיש גוף שמרכז את המידע ואפשר לעבוד מולו, ואנחנו נפגשים מפעם לפעם ומחליפים דעות, יש קשר מצוין, אני חושב שמאוד חשוב א.

בני חדד: להכיר באיגוד הזה כמי שמוביל את השיח העקרוני עם הרשויות, ודבר שני, להבין שבכל מקום ובכל פינה שעוסקים בנושא של עליה הרשות חייבת להיות בפנים.

בני חדד: שם מתבצע, זה השטח, זה השדה.

בני חדד: שם הכל מתבצע, וכל חיבור וכל נושא וכל דיון עקרוני, חייב להתחיל ולהסתיים ולהיות בשיתוף פעולה.

בני חדד: אני מברך מאוד על הקשר איתם, אנחנו מקיימים אותו, משמרים אותו ומתכוונים גם לשפר אותו ואני מאוד ממליץ וחותם בשתי ידיים על כל אחת מההמלצות שהיו פה בשקף של פיני ובדברים של אלכס.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: יש את משרדי הממשלה והארגונים כמו הקרן לידידות, הסוכנות היהודית, נפש בנפש, ההסתדרות הציונית, כל הארגונים ויש עוד מגזר, המגזר השלישי, ארגוני העולים.

אברהם נגוסה: אם חברת הכנסת סופה רוצה להתייחס בשלב הזה - - -

סופה לנדבר: עוד כמה דקות.

אברהם נגוסה: אז לפני שאני פונה למשרדי הממשלה אני מבקש לשמוע את ארגוני העולים.

אברהם נגוסה: יו"ר מועצת הארגונים בבקשה.

אברהם נגוסה: מריו לב.

מאיר לב: אני רוצה לברך על הישיבה.

מאיר לב: לרשויות על העזרה ועל שיתוף הפעולה שיש לנו.

מאיר לב: יש לי שני כובעים, אני יו"ר מועצת ארגוני העולים וגם של התאחדות עולי אמריקה הלטינית ואני יכול להגיד מה שאני יכול להרגיש, בהתאחדות של אמריקה הלטינית, שיתוף הפעולה עם נחמה ברעננה יש דלת פתוחה, אנחנו כל הזמן בקשר, אפילו יומי.

מאיר לב: לפני שבועיים פתחנו סניף של ההתאחדות וקיבלנו את כל העזרה של העיריה דרך יואל.

מאיר לב: פתחנו את הסניף במודיעין, אנחנו עומדים לפתוח סניף בחריש שמגיעים עולים ויש עולים שממרכז הקליטה עוברים לחריש.

מאיר לב: אני לא רוצה לשכוח מישהו, עם פיני שאנחנו נמצאים באותו בניין, הבניין של העיריה שעוזרת לנו המון בפעילויות ובכל מיני דברים.

מאיר לב: אני מקווה שאותו שיתוף פעולה יתקיים בכל עיר עם כל ארגון עולים שנמצא.

מאיר לב: אנחנו יכולים לתת הרבה פתרונות בהרבה שפות.

מאיר לב: זה מאוד חשוב לי שאם יש איזה פורום, שאנחנו נהיה שותפים.

מאיר לב: אופק ישראל שעכשיו פתחו קצת את המטריה, אני מקווה שגם יקחו בחשבון את ארגוני העולים, דבר שעד עכשיו לא קרה.

מאיר לב: לצערי, אפילו הכנס האחרון שארך כמה ימים, לא הייתה שעה אחת כדי לקבל את ארגוני העולים שיסבירו איך הם עוזרים לעידוד העלייה.

מאיר לב: לא רק קליטה טובה, אלא גם עידוד עליה.

מאיר לב: גם אנחנו עם הקשרים שלנו, עם אנשים שמתקשרים לפני העלייה ומתייעצים איתנו כיצד אנחנו יכולים לעזור, אז אני מקווה שגם אנחנו נהיה חלק מהעזרה שאפשר לתת לאופק ישראלי, לרשויות המקומיות בכל מה שקשור.

מאיר לב: אתה כיו"ר הוועדה מכיר את העזרה והדברים שאנחנו מטפלים בהם כאשר פונים במקרים מיוחדים עם בעיות מאוד רציניות שלפעמים הממשל לא יכול לטפל, אז אנחנו כמתנדבים כן יכולים להגיע לזה.

מאיר לב: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מגיע משם, אני יודע שארגוני העולים הם נכס לעשייה הלאומית שכולם מתגייסים ועושים במשימת קליטת העלייה.

אברהם נגוסה: ארגוני העולים הם הגשר בין העולים למערכת הקליטה.

אברהם נגוסה: לכן חשוב מאוד שיתוף הפעולה והחיזוק שלהם.

אברהם נגוסה: נשמע מארגון הגג של עולי צרפת.

אברהם נגוסה: בשבוע שעבר ביום רביעי הייתי שם, זה היה מרגש מאוד לראות, כמו שהיה בשנה שעברה בירושלים, נפתח מרכז תעסוקה לעולים יוצאי צרפת, וכך גם נפתח בנוכחות של ראש העיר בתל אביב והיה לי ממש תענוג להשתתף בטקס הפתיחה.

אברהם נגוסה: מרים בבקשה.

מרים לסר: תודה רבה יו"ר הוועדה, חבר הכנסת נגוסה.

מרים לסר: אכן שימחת אותנו וכיבדת אותנו באירוע בשבוע שעבר של חנוכת בית תעסוקה שני לעולים חדשים מצרפת.

מרים לסר: הוא נמצא באחת השכונות הכי יפות בתל אביב, מעל אולפן של עולים חדשים שיוזמנו לעלות קומה אחרי שירכשו את השפה, לעלות קומה ולבוא ולחפש עבודה, אנחנו נעזור להם בכל השירותים שקיימים אצלנו ונלווה אותם עד שימצאו עבודה מכבדת וראויה.

מרים לסר: ואכן זה היה באמת אירוע מרגש.

מרים לסר: אני מדברת על מקום יפה בתל אביב, וזה לא בא ככה סתם, זה באמת בא בזכות אנשים ברשות הקליטה ברשות.

מרים לסר: אם הם לא היו שם בשטח ויודעים את המצוקה שקיימת בתחום זה, זה לא היה קורה.

מרים לסר: שיתוף הפעולה שיש לקעליטה כארגון גג של עליה מצרפת עם אנשים ברשות הקליטה כמו אמיר דור בתל אביב וכמו פיני שתיכף אציין את שיתוף הפעולה שיש לנו בירושלים, זה לא היה קורה.

מרים לסר: רק אנשים מהשטח כמוהם יכולים להביא בפנינו לעמותות וליצור שיתופי פעולה, זה יכול להיות מיזם משותף, זה יכול להיות בהקצאה של מקום, של מבנה, של הרשות, שכל כך חסרים בישראל, בירושלים בפרט אבל גם בתל אביב.

מרים לסר: אבל הנה, זה הגיע לכדי חתימה של חוזה עם הרשות כדי להקצות לנו מקום לכמה שנים טובות כדי לעזור לעולים החדשים.

מרים לסר: אז אני רוצה להודות גם לאמיר דור וגם לפיני, בזכותו גם קיבלנו הקצאה של הרשות לגבי הפעילות שלנו בירושלים ועוד מעט אנחנו יוצאים עם מיזם חדש כדי לפתוח פעילות של יזמות, כדי להביא לירושלים במיוחד עסקים של יזמים צעירים מצרפת כדי שיבואו וישתקעו בירושלים, כי אנחנו רוצים שלירושלים יבואו אנשים צעירים ויפתחו את העיר מבחינה כלכלית וגם מבחינת המשאב האנושי והמרקם האנושי.

מרים לסר: תודה רבה לכל האיגוד שעושה עבודה, ואנחנו פתוחים לשיתופי פעולה בכל הערים האחרות ואני מצטערת שאין פה נציגים מנתניה ומאשדוד, שמדובר פה באמת בערים קולטות עליה מס' 1, ואנחנו פה כדי לשתף פעולה בכל מה שצריך.

מרים לסר: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב חבר הוועדה.

אברהם נגוסה: אבי מספין, מארגון עולי אתיופיה, יש לך מה לומר?

אבי מספין: לא.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אם יש ארגון כל שהוא שרוצה לדבר, בבקשה.

אברהם נגוסה: או מהרשויות המקומיות?

אברהם נגוסה: בבקשה.

רות דיין מדר: אני ממרכז השלטון המקומי.

אברהם נגוסה: היית צריכה להירשם בין הדוברים.

רות דיין מדר: אני מתנצלת.

רות דיין מדר: אדוני יו"ר הוועדה, אני מודה לך על הדיון הזה, זה דיון חשוב, וגם לשרה לשעבר, אבל אני מקווה שהמשך יבוא, ולאנשי משרדה.

רות דיין מדר: אנחנו מודים למשרד על שיתוף הפעולה איתו, אני חושבת שאנחנו צריכים להמשיך ולהטמיע את העבודה.

רות דיין מדר: שלטון מקומי יודע לבצע את ההנחיות של השלטון המרכזי וככל שהמדיניות תהיה מראש מותאמת ומשותפת, יהיה יותר קל לרשויות המקומיות לבצע את מדיניות הממשלה כפי שנקבעה וכפי שהשרה מקדמת אותה בעשור האחרון.

רות דיין מדר: אנחנו אוהבים את שיתוף הפעולה הזה, אנחנו מאמינים בעבודה משותפת איתך ועם המנכ"ל ואנשי המשרד ואנחנו רוצים להעמיק את שיתוף הפעולה ואני מקווה שעוד נמשיך ונבצע את זה.

רות דיין מדר: יש פה אנשים מצוינים, אנשי מקצוע, לא שפוליטיקאים זו מילה רעה, אבל אנשי מקצוע שיודעים את העבודה שעושים את העבודה עם זרועות ושרוולים מופשלים יום יום, רואים את העולים, מכירים את הצרכים, מכירים את המחלקות ברשויות המקומיות, את החינוך, הרווחה, את התעסוקה, את הבריאות ואת התרבות והספורט ובעצם יכולים לאגם משאבים ולאגם מדיניות משותפת כדי באמת להביא לקליטה מיטבית של העולים מכל המדינות ואנחנו שותפים אמתיים.

רות דיין מדר: שותפים אמתיים של הממשלה כדי לבצע את המשימות שלה כדי שבאופן הטוב ביותר זה יגיע לתושבי מדינת ישראל, אז אנחנו פה למען כולם.

רות דיין מדר: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני פונה כעת למשרדי הממשלה, מנכ"ל משרד הקליטה מר אלכס קושניר בבקשה.

30741: קודם כל אני מברך על הדיון הזה.

30741: אני חושב שאנחנו במהלך התקופה האחרונה עברנו כברת דרך בעבודה עם האיגוד ברוח גבית שהשרה סופה לנדבר נתנה לנו, ובתמיכה שלה אני חושב שאנחנו הצלחנו להגיע לרמת שיתוף פעולה שלפחות מבחינתי היא משביעת רצון.

30741: אני לא אומר שאין עוד מה לשפר, יש עוד הרבה מה לשפר, וצריך לעשות עוד הרבה מאוד דברים כדי שבסופו של דבר העולים בשטח ירגישו בבית בל פינה ופינה.

30741: אני חושב שלאף אחד, לפחות לא בשולחן הזה וגם לא מחוץ לשולחן הזה אין ספק שמבחינתנו כמשרד העלייה והקליטה, השותף העיקרי בקליטת העולים הן הרשויות המקומיות.

30741: ובאמת זה שקיים גוף כזה, איגוד שאפשר לעבוד איתו ואפשר גם לפתוח איתו דברים ולדון איתו בכל מיני דילמות, זה מאוד חשוב.

30741: אני חושב שאנחנו עושים את זה ונמשיך לעשות את זה.

30741: אני אפרט את התכניות שאנחנו עושים ביחד.

30741: אחת התכניות המשמעותיות ביותר שפועלות היום בשטח זו התכנית של מלווי עולים, אותם פרויקטורים שכולנו מכירים.

30741: רק קצת סטטיסטיקה.

30741: בשנת 2014 אם אני לא טועה, היחס של פרויקטור לכמות העולים היה 1:400, פרויקטור אחד ל-400 עולים.

30741: אז היום אנחנו 1:200.

30741: זה אומר שאנחנו הולכים ומצמצמים את היחס הזה על מנת שהשירות והליווי של הפרויקטור יהפוך להיות כמה שיותר אפקטיבי וכמה שיותר פרטני.

אברהם נגוסה: אני רוצה שיהיה ברור גם לפרוטוקול, על כל 200 עולים פרויקטור אחד?

30741: כן.

אברהם נגוסה: זה יש בכל הרשויות המקומיות.

30741: אנחנו עשינו את זה ממוצע ארצי.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: זה ממש שינוי גדול.

30741: כמובן זה בתמהיל השפתי הנכון, זאת אומרת לפי כמות העולים שמגיעים בשלוש השנים האחרונות, אנחנו עושים את התמהיל, אנחנו מפרסמים את מבחני התמיכה והרשויות מגישות את הבקשות שלהן והן נענות.

30741: כמובן טיפול באוכלוסיות מיוחדות, מבחני תמיכה ייחודיים, או מכח החוק או מכל דבר אחר.

30741: תגבור לימודי לילדים, תכנית חדשה שהיא כן בשיתוף פעולה גם משרד החינוך וגם עם מחלקות קליטה, שזו הפעם הראשונה שזה עם מחלקות קליטה.

30741: פעם זה לא היה עובר את מחלקות הקליטה, ועכשיו כן.

30741: אני חושב שזה שילוב מאוד מאוד חשוב.

30741: ציינתם פה את התכנית של מנהיגות צעירה שמופעלת באמצעות חטיבת הפרט.

30741: כל שאר התכניות אגב שאני אומר, מופעלות על ידי חטיבת רשויות ארגונים וקהילה בראשות הסמנכ"ל ד"ר ולדימיר שקלאר.

30741: אז כל הטענות אליו וכל המחמאות אלי.

30741: עוד שתי תכניות חדשות שחשוב לציין: אחת זו תכנית שילובים שנכנסה בשנה שעברה, מטרתה לשלב בין אוכלוסיה ותיקה לאוכלוסיה חדשה שמגיעה ברמת משפחות.

30741: אנחנו עושים את זה, אני לא יכול להגיד שהתכנית היא מצוינת ופועלת, היא נמצאת בשלב הפיילוט ואני מקווה שבשנה הבאה נוכל באמת לשפר את זה.

30741: תכנית קליטה מיטיבה, גם תכנית חדשה שאמורה לתת טיפול רווחתי לעולים החדשים, בעצם הגדלנו את כמות אנשי המקצוע שנמצאים בשטח.

30741: יש כיום 22 אנשי מקצוע חדשים שנמצאים בשטח, ב-11 המרחבים של המשרד, שתפקידם הוא לתת טיפול לאנשים שזקוקים לטיפול רווחה, עובדים סוציאליים ועוזריהם, ואנחנו עובדים ביחד, בשיתוף פעולה עם רשויות מקומיות, למרות שהתכנית לא מופעלת על ידי הרשות המקומית אלא על ידי עמותת "פעמונים".

30741: כמובן תכניות לנוער שיש לנו וקצת על האתגרים.

30741: הראשון, ואלכס ציין את זה, זה באמת משהו שכואב לכולנו, ביצוע תקציבי נמוך.

30741: עוד פעם, אני מפריד בין הביצוע לבין הדיווח.

30741: אין לי ספק שהתכניות מבוצעות בשטח, אני רואה אותן, אנחנו מכירים אותן.

30741: אבל יש לנו בעיה של דיווח, וכמו שאנחנו יודעים, הממשלה עובדת בצורה מאוד מאוד ברורה.

30741: כל שקל שעובר משנה לשנה, עובר קיצור של פלאט.

30741: אנחנו יודעים את זה, קיצוץ של עודפים, וזה אומר שאנחנו כמשרד נמצאים כל הזמן במצב של מימון מתגלגל מצטמצם, כי כל שקל שאני לא מממש בשנת 2018, בשנת 2019 הופך להיות ל-89 אגורות, לפחות במציאות התקציבית הנוכחית, וזה אומר שאני צריך למצוא עוד 11 אגורות כדי להשלים ולעמוד ברמה התקציבית של הרשות שהייתה בשנה שעברה.

30741: זה לא קשור רק לרשויות אבל גם לרשויות ובייחוד לרשויות כי הביצוע שם מאוד מאוד נמוך.

30741: אנחנו רואים נכון להיום ממוצע של סביב 20% ביצוע.

30741: אני לא מדבר על כל רשות בנפרד, אני מדבר על משהו כללי.

אברהם נגוסה: למה אתה מתכוון?

30741: אני תקצבתי רשויות מקומיות בשקל, הם ביצעו 20 אגורות מהשקל הזה - - -

שלומית אבינח: למה?

30741: כי הם צריכים לדווח כדי שאני אוכל לשלם.

30741: ברגע שהם - - -

שלומית אבינח: למה הם לא מדווחים?

30741: אם הייתי יכול לענות על השאלה הזאת - - -

פיני גלינקביץ: זו בדיוק הדוגמה הקלאסית - - -

מרים לסר: של הבירוקרטיה.

קריאה: צריך לשבת.

30741: לשבת.

30741: אני מסכים.

30741: תקשיב, אני מעלה פה אתגרים, אני חס וחלילה לא מאשים אף אחד ואני יודע שיש לכם את הרצון לעבוד ואת הרצון לקדם.

30741: עוד דבר שאני חושב שהוא אתגר ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו משפרים את זה - - -

אברהם נגוסה: בואו נקשיב.

אברהם נגוסה: תרשמו את זה.

אברהם נגוסה: אחת המטרות שאנחנו מקיימים את הדיון היא כדי שיהיו הבנות וגם שהדברים יהיו ברורים כדי לשפר את העניין.

אברהם נגוסה: תרשמו.

30741: זה לא שכל האשמה נמצאת ברשות המקומית.

אברהם נגוסה: לא, אין אשמה.

30741: יש גם הרבה מאוד תקנות שלנו, כשלטון מרכזי, שמקשה עליהם לדווח.

30741: אני מבין את זה.

סופה לנדבר: אבל תיקנו המון דברים, הורדנו המון חסמים, יחד איתם אגב, בכל הסמינרים שעשינו יחד.

30741: כן.

30741: עוד דבר אחד שמהווה אתגר מבחינתנו זה חוסר אחידות לביצוע.

30741: יש תכניות שהן גנריות בכל הרשויות ואנחנו רואים שיש רשויות שבהן זה עובד מצוין ויש רשויות שבהן זה עובד פחות טוב, וזה גם אתגר שצריך איך שהוא להתייחס אליו.

30741: לגבי נסיעות לחו"ל נגע בזה יגאל, אנחנו עובדים על נוהל כבר הרבה מאוד זמן ואנחנו עובדים עליו הרבה מאוד זמן כי הוא מאוד מורכב כי אנחנו צריכים לשמור על כל מיני עקרונות שאנחנו חייבים לשמור עליהם.

30741: אני מאמין שבתקופה המאוד קרובה אתם תקבלו את הנוהל הזה, ברגע שנאשר אותו, ואז הנוהל יהיה שקוף וברור לכולם ללא שום שאלה, הכל יהיה שקוף וברור.

30741: אני כבר אומר, אנחנו לא הולכים לממן 100% של הנסיעה, אנחנו הולכים לממן חלק מהנסיעה, וזאת מתוך מטרה ומתוך רציונל שגם הרשות שרוצה לעודד עליה צריכה כנראה להשקיע בסיפור הזה.

30741: באופן כללי, אני חוזר למה שהתחלתי, אני חושב שיש שיתוף פעולה טוב.

30741: ואגב, היוזמה והמוטיבציה לשיתוף פעולה מכיוון האיגוד קיימת כל הזמן, הם באים ויוזמים ורוצים, אנחנו לא תמיד יש לנו את היכולת להיענות לכל דבר, אבל אנחנו באמת מאוד משתדלים.

30741: אני רוצה באמת להודות לוועד המנהל שמאוד מאוד אחראי ומאוד מאוד יודע לדרוש ומאוד מאוד יודע ללחוץ כשהוא צריך משהו ולרוב הדרישות שלהם והטענות שלהם יש בהם צדק.

30741: אז תודה רבה על שיתוף הפעולה ואנחנו נמשיך.

סופה לנדבר: אני צריכה לצאת לוועדה אחרת.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד תודה לך על המילים החמות ואני רוצה לברך את כל מי שנמצא סביב השולחן.

סופה לנדבר: אני חושבת שכל עבודה משותפת יכולה להביא להצלחה.

סופה לנדבר: הפרויקטים של משרד העלייה והקליטה הם בעצם פרויקטים למען עולים ומי שמבצע אותם היא הרשות המוניציפלית ונציגים שנמצאים כאן וחלק שלא נמצאים כאן, ושיתוף הפעולה יחד עם הארגונים.

סופה לנדבר: אני רוצה לברך אתכם ולהגיד שזה לא משנה איפה אני נמצאת כשרה או כחברת כנסת, אני קודם כל תמיד הייתי חיילת של העלייה.

סופה לנדבר: התחלתי את הפעילות הפרלמנטרית כשרה במדינת ישראל דווקא מהוועדה הזאת, אני מקדישה לזה חשיבות רבה ואני רוצה להגיד שאנחנו במשרד העלייה והקליטה או משרד העלייה והקליטה חושב שבעצם ביצוע כל הדברים, אנחנו נותנים כלים, אנחנו מחלקים את התקציבים, אבל מי שבעצם קולט זה ארגוני עולים יחד עם הרשות המוניציפלית ולכן אני רוצה לברך את הארגון, כל דבר שיכול לתרום ולהביא להצלחה של כל אדם שמגיע למדינת ישראל, זו הצלחה של כולנו.

סופה לנדבר: בעניין הפרויקטורים, רק במשפט אחד.

סופה לנדבר: לפני כמה שנים כאשר הבאתי את העניין של פרויקטורים במדינת ישראל, הייתה ביקורת עצומה, כולם פוליטיים.

סופה לנדבר: איזה פוליטיים?

סופה לנדבר: אדם שלוקח את העולה ומלווה אותו ופותח לו דלתות לחיים במדינת ישראל זה פוליטי?

סופה לנדבר: ואני שמחה מאוד שהיום אנחנו צמצמנו את מספר העולים שאותו פרויקטור צריך ללוות, ונתנו אפשרות לעיריות לבחור מי יהיה הפרויקטור, באיזו שפה, לפי כמות העולים שמגיעים ונקלטים בעיר.

סופה לנדבר: אני חושבת שעבודה משותפת תביא להצלחה של עליה למדינת ישראל וכל הירידים האלה, זה לא משנה מי שנוסע, אני בעד שיסעו ארגוני עולים, נציגי עיריות, וגם סגני ראשי ערים, אבל פיני, חשבתי שפה צריכים להוסיף לדרישות או לבקשות של האיגוד שכל עירייה לא מחלקת הרווחה תתעסק בקליטת העלייה אלא שבכל עירייה שקולטת את העולים תהיה מחלקת קליטת עליה.

סופה לנדבר: זו דרישה היחידה.

סופה לנדבר: תודה רבה, אני צריכה לצאת.

פיני גלינקביץ: אפשר להעיר הערה לגבי העניין של אלכס?

אברהם נגוסה: אני רוצה לחדד מה שהוא אמר.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת אתה רוצה להקשיב?

יואל רזבוזוב: כן.

אברהם נגוסה: מצוין.

אברהם נגוסה: אני רוצה לחדד את מה שאמרת לעניין רמת הביצוע.

אברהם נגוסה: אני חושב שכאן הנקודה שאנחנו צריכים לחדד ולהגיע לביצוע יותר גבוה.

יואל רזבוזוב: זה בטח בגלל מצ'ינג, לא?

פיני גלינקביץ: לא לא.

30741: שלא יהיו אי הבנות.

30741: אמרת רמת ביצוע.

30741: אני לא דיברתי על רמת ביצוע.

קריאה: הרמה היא גבוהה.

אברהם נגוסה: לא איכות.

אברהם נגוסה: הכמות.

30741: גם לא כמות.

אברהם נגוסה: אתה נתת דוגמה של 100 שקלים עם ביצוע של 20% ואי ביצוע 80%.

30741: לא, גם הדוגמה, תן לי בבקשה.

30741: אולי לא הסברתי את עצמי טוב.

אברהם נגוסה: תאמר לנו כמה אחוז ביצוע מהתקציב.

30741: יש הבדל בין ביצוע לבין דיווח.

30741: זאת אומרת שהתכניות שהרשויות רוצות לבצע מתבצעות באחוזים מאוד גבוהים.

30741: מה הבעיה?

30741: הבעיה היא בדיווח שאנחנו מקבלים.

30741: הרי מה קורה?

30741: הם צריכים לעשות את הפעולה, אחרי זה לעשות את כל הטופסולוגיה, להגיש אלינו, אנחנו צריכים לבדוק את זה ואם הכל תקין – לשלם.

30741: אני אתן לך דוגמה קטנה.

30741: הרשויות לא יכולות לשלם לספקים לפני זמן מסוים.

30741: נגיד, הם יכולים לשלם שוטף פלוס 30.

קריאה: 65.

30741: אגב, יש חוק.

אברהם נגוסה: לא משנה.

אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על העקרון.

30741: אני לא יכול לשלם לרשות לפני שיש לי, לפי הוראות - - -, לפני שיש לי הוכחת תשלום שהרשות שילמה כסף, ואז יש פה פלונטר שאני צריך לחכות להם, להם לוקח זמן לשלם עד שהם מקבלים את המסמכים, ובאמת זו לא אשמה שלהם, זו לא אשמה שלנו, נכון להיום זו עובדה קיימת, מציאות קיימת שאיתה אנחנו צריכים להתמודד.

אברהם נגוסה: הדברים ברורים עכשיו.

אברהם נגוסה: מה שאתה אומר לי, שכל תקציב המדינה בקליטת עליה, אתם משחררים את זה אחרי שהרשות המקומית ביצעה ושילמה ומציגה לכם קבלות.

30741: כך זה עובד במבחני תמיכה.

30741: נכון.

אברהם נגוסה: אז בינתיים שנת התקציב נגמרה והכסף חזר.

30741: לא, הכסף לא חזר.

30741: הכסף מחויב.

אברהם נגוסה: אז יש הרבה החזרים שאנחנו מצביעים עליהם בוועדת הכספים.

30741: לא, זה לא כסף שחוזר, זה כסף שהוא מחויב.

אברהם נגוסה: אני שואל האם אי אפשר מראש לתת תקציב לכל הרשויות המקומיות?

30741: זה בניגוד להוראות - - -

רות דיין מדר: אפשר ללמוד ממשרדי ממשלה שונים, משרד החינוך, משרד הרווחה, משרד התרבות והספורט שמשלמים 50% מראש עוד לפני ביצוע.

רות דיין מדר: עכשיו, משרד התרבות והספורט משלם לרשויות המקומיות עבור פעילות שתתבצע בשנת העבודה 2019, בינואר, בפברואר, ב-50% - - -

30741: בתמיכות?

רות דיין מדר: בכספי תמיכות, שווה ללמוד את זה מהחשב של משרד התרבות והספורט גיא אטיאס.

30741: אתה רוצה להתייחס, ולדימיר?

ולדימיר שקלאר: אני סמנכ"ל רשויות ארגונים וקהילה, מה שאלכס אמר, כל הטענות אלי.

ולדימיר שקלאר: אז קודם כל אני רוצה - - -

אברהם נגוסה: תתייחס אם יש לכם מידע נתון כמה עולים נמצאים בכל הרשויות המקומיות שקיבלו את התקציב.

אברהם נגוסה: זו אינפורמציה חשובה.

ולדימיר שקלאר: אני אתייחס לזה.

ולדימיר שקלאר: אני רוצה להגיד שאנחנו באמצעות התמיכות מתקצבים את העיריות כבר הרבה שנים, אולי עשרות שנים, פיני יודע.

ולדימיר שקלאר: אני רק ארבע שנים במשרד.

ולדימיר שקלאר: אבל חשוב לציין שרק בשנה שעברה לראשונה, שאנחנו פרסמנו נוהל רשויות, לדעתי אנחנו המשרד היחיד שעשה את זה.

ולדימיר שקלאר: בחודש אוקטובר - - -

פיני גלינקביץ: ולאחרונה.

פיני גלינקביץ: בפעם הראשונה ואחרונה כנראה.

ולדימיר שקלאר: לא אחרונה.

קריאה: ב-2018 פרסמתם?

ולדימיר שקלאר: רגע.

ולדימיר שקלאר: שהרשויות ידעו מראש את התקציב שלהם לשנה.

ולדימיר שקלאר: למעשה הם לא ניגשו לפי מספרי עולים, לפי קריטריונים, הם פשוט ידעו.

ולדימיר שקלאר: ירושלים ידעה כמה כסף היא תקבל בשנת 2018 וכך זה היה בכל הפרויקטים.

אברהם נגוסה: אתם יודעים כמה ירושלים תקבל.

אברהם נגוסה: אז איך אתם מעבירים את זה, האם אתם נותנים להם מראש את ה-50%?

ולדימיר שקלאר: דקה.

ולדימיר שקלאר: לדעתי הם לא צריכים את ה-50% מראש.

ולדימיר שקלאר: הם אף פעם לא ביקשו.

ולדימיר שקלאר: הבעיה היא לא כסף בכלל.

ולדימיר שקלאר: ברגע שהם מראש ידעו את התקציב שלהם, הם היו רגועים.

ולדימיר שקלאר: הם ידעו איך לעבוד מול הגזברים שלהם בנושא המצ'ינג, הם היו מאוד מרוצים וקיבלנו רק שבחים בשנה שעברה.

פיני גלינקביץ: יש הבדל בין תקציב לחשבות.

ולדימיר שקלאר: לא, יש גם אפשרות לקבל מקדמות, אבל שום רשות אף פעם לא ביקשה מקדמות.

ולדימיר שקלאר: זה איזה שהוא הליך בירוקרטי, לדעתי בירוקרטי מאוד, אז יכול להיות שלרשות לא כדאי לבקש מקדמות.

ולדימיר שקלאר: אבל העובדה שהרשות ידעה מראש כמה כסף מגיע לה, זה צעד גדול שעשינו בשנה שעברה בכל הפרויקטים.

ולדימיר שקלאר: זה לנושא הזה.

ולדימיר שקלאר: כמו שאלכס ציין, יש הבדל גדול בין לבצע לבין לדווח.

ולדימיר שקלאר: אנחנו לא אומרים שהם לא מבצעים, הם מבצעים פעילות.

ולדימיר שקלאר: אנחנו מבקרים בפעילות והפעילות קיימת, אבל בנושא של דו"חות ביצוע, ואני רוצה להגיד כאן עוד מילה אחת, אני באמת מאוד מברך על הקמת האיגוד ופה כל החבר'ה מצוינים, אני רוצה לתת לכם גם עצה, תצרפו לאיגוד גם רשויות פריפריאליות כי הבעיות שלכם הן לא בדיוק בעיות של רשויות בפריפריה.

ולדימיר שקלאר: אתם מייצגים פה - - -

קריאה: - - - מייצג אותם.

אברהם נגוסה: רגע, אני אתן לכם לשאול שאלות.

אברהם נגוסה: רק תחכו.

ולדימיר שקלאר: הבעיות של הרשויות הפריפריאליות הן בעיות אחרות.

ולדימיר שקלאר: עוד פעם אני אומר את זה, בצד החיובי.

אברהם נגוסה: תרשמו בבקשה את השאלות.

שלומית אבינח: מי שרוצה זכות דיבור, בבקשה - - -

אברהם נגוסה: לא, אנחנו ניתן לכם להגיב.

אברהם נגוסה: חשוב לי שתרשמו את השאלות, אבל אל תקפצו בכל משפט.

ולדימיר שקלאר: יושב כאן יואל, הנציג של טבריה, אבל הייתי רוצה לראות עוד נציגים אחרים כי אנחנו כל הזמן נתקלים בבעיות ובכל רשות, ברשויות גדולות וברשויות קטנות זה לא אותן הבעיות.

ולדימיר שקלאר: אז בוודאי שביחד אני מקווה שנוכל לפתור אותן.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני פונה עכשיו אליכם, ולפני כן אני רוצה שיהיה ברור.

אברהם נגוסה: מה שהמנכ"ל וד"ר ולדימיר אמרו, שהבעיה היא העניין של הדיווח, כשמגיע גם הדיווח עם אסמכתה בזמן.

אברהם נגוסה: כל רשות מקומית יודעת את התקציב שלה מראש ויש אפשרות להעביר גם מקדמה, אבל יש הליך של בירוקרטיה וזה לא כדאי, אבל מי שמבקש, אין מניעה, כפי שהבנתי מד"ר ולדימיר.

אברהם נגוסה: הדברים ברורים.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע, אתם רוצים לשאול שאלות אז בבקשה.

אמיר דור: יש לי כמה הערות.

אמיר דור: א.

אמיר דור: הכוונה שלנו בטח לא לתקוף את משרד הקליטה, אנחנו מאוד מעריכים את משרד הקליטה ושיתופי הפעולה שלנו מאוד טובים איתם ואנחנו רואים בהם כשותף אסטרטגי.

אמיר דור: יש חצי כוס מלאה בקטע הזה מול המשרד, אבל יש את חצי הכוס הריקה ואתן לכם דוגמה, נוהל רשויות.

אמיר דור: מי הלקוח של נוהל רשויות?

אמיר דור: הרשויות המקומיות.

אמיר דור: המשרד לא משתף אותנו בתהליך של כתיבת נוהל רשויות, לא שומע אותנו מה אנחנו אומרים הערות, ובפועל הוא מציג לנו משהו מוגמר.

אמיר דור: זו דוגמה איך לא לשתף פעולה.

אמיר דור: בתחושה שלנו כאיגוד אנחנו הרבה פעמים רצים אחרי המשרד, מבקשים להיפגש עם נציגי המשרד ולהביע את טענותינו ואת רחשי ליבנו, בפועל זה פחות קורה ממה שאנחנו רוצים.

אמיר דור: מה שאנחנו מבקשים זה לקבע את העניין, להגיד שבפועל לפי נוהל מול משרד הקליטה פעם ברבעון נשב מול נציגי משרד הקליטה ונדון בסוגיות המרכזיות שיש לנו על הפרק.

אמיר דור: זו כל הבקשה שלנו מול המשרד.

יואל רזבוזוב: יש עם זה בעיה?

30741: אני אגיב אחר כך.

אברהם נגוסה: תרשום.

אברהם נגוסה: כן בבקשה.

טל ליפובצקי: אני חושבת שהרצון להגיע לניצול מירבי של התקציב שניתן לרשויות המקומיות הוא משותף גם של הרשויות, גם של משרד הקליטה וגם של משרדי ממשלה אחרים.

טל ליפובצקי: אני חושבת, אולי קצת בניגוד לאלכס למרות שגם יש משהו בדבריך בנושא של הדיווח, העניין הוא לא של הדיווח.

טל ליפובצקי: העניין בעצם תלוי בשני דברים: של הגמשה של הביצוע, וזה נשען בעצם על מתן יותר גמישות בביצוע לרשויות מקומיות ועל התאמת תכניות לשטח.

טל ליפובצקי: התאמת תכניות לשטח היא התוצר של שיתוף פעולה של הרשויות בתוך אותם שולחנות עגולים שצריכים להיות, לא רק עם משרד הקליטה אלא גם עם משרדים אחרים.

אברהם נגוסה: תיכף נשמע אותם.

טל ליפובצקי: אנחנו דיברנו פה הרבה על הטיפול בעולה, אבל מעבר לטיפול בעולה יש גם טיפול בקולט.

טל ליפובצקי: צריך להתאים גם את המערכות הקולטות וצריך להכשיר את המערכות הקולטות ולכן שיתופי הפעולה האלה והשולחנות העגולים האלה כל כך חשובים.

טל ליפובצקי: אני באמת רוצה להודות לנציגי המשרדים השונים שיושבים כאן ויש רצון טוב מצד כל הצדדים, אבל יש הרבה מקום לשיפור ואני מקווה שמכאן והלאה אנחנו רק נלך ונשפר.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: יש מישהו שרוצה לשאול שאלה?

שלומית אבינח: נציג טבריה, אתה רוצה לדבר?

יואל חדד: לא.

יואל חדד: היא אמרה את הדברים.

אברהם נגוסה: לפני שאני נותן למשרדים האחרים לדבר, שהוא יענה ביחד.

אברהם נגוסה: בבקשה מריו.

מאיר לב: אני שומע כל שנה שנשארים תקציבים.

מאיר לב: בגלל שההתאחדויות לא יכולים - - -

30741: לא נשארים תקציבים.

30741: זה לא מה שאמרנו.

30741: להיפך.

30741: הם מצטמצמים.

מאיר לב: לא, אני מדבר על משהו אחר.

פיני גלינקביץ: תקציב שלא מנוצל.

30741: אין לא מנוצל.

30741: אתה מנצל את זה במרץ, אני משלם לך במרץ את הכסף הזה.

30741: מה תקציב לא מנוצל?

30741: על מה אתם מדברים?

מאיר לב: יש תקציבים שלא מנוצלים, בגלל שיש ארגוני עולים שכבר לא מגישים בגלל הקושי.

מאיר לב: עולה להם יותר לקחת רואה חשבון שיגיש את הפרויקט, מה שהם מקבלים אחר כך בסוף, בגלל שהם לא יודעים כמה יהיה הסכום שהם יקבלו בסוף, לפי הדיווח.

מאיר לב: אבל יש דברים שאנחנו מצפים לקצת עזרה.

מאיר לב: הארגון שלי הפסיד השנה 160,000 שקל בגלל שכל החומר היה במערכת אבל לא מתקשרים להגיד "תסגרו את המערכת", התקשרו להגיד "הפסדתם את התקציב בגלל שלא לחצתם על כפתור כדי לסגור את המערכת".

מאיר לב: אז אנחנו השנה לא מקבלים תקציב ואחרי שעשינו את העבודה ורצינו את הכסף והכל, ודיווחנו, כל הדיווח נמצא במערכת, אבל לא באו לקראתנו לעזור לנו ולהגיד "חסר משהו, צריך לסגור את הדיווח" או לא יודע מה היה, אבל זו בעיה טכנית שהיו יכולים לפתור את זה ולעזור לנו.

30741: רק שכחת להגיד משהו אחד מאוד מאוד חשוב.

30741: הארכנו את המועדים להגשה לעמותות לפחות שלוש פעמים בשנה שעברה.

30741: אז כמה פעמים הייתה דחיה.

אברהם נגוסה: מריו, אני רוצה שנדון ביום אחר על עניין תמיכות בארגונים.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו מדברים על הרשויות המקומיות ומשרדי הממשלה.

מאיר לב: אבל זו כנראה אותה הבעיה.

אברהם נגוסה: אני מוכן לקיים דיון בעניין התמיכות לארגונים עולים.

אברהם נגוסה: את זה נעשה בנפרד.

פיני גלינקביץ: אפשר להגיב?

אברהם נגוסה: כן.

פיני גלינקביץ: שני דברים על מה ששמענו.

פיני גלינקביץ: אחד – האיגוד של הרשויות המקומיות - - -

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול בעניין הקריטריונים שאתם מגישים, יש איזו שהיא בעיה בעניין הקריטריונים?

אברהם נגוסה: בעניין העברת התקציב או לקבל את אישור התקציב?

פיני גלינקביץ: אתה צוחק.

קריאה: בטח שיש בעיה.

אברהם נגוסה: לא שמעתי מכם.

פיני גלינקביץ: כי החבר'ה כאן שקטים, אבל יש כאן נציגים שונים של רשויות מקומיות, והאיגוד מייצג לא רק את המרכז ואת תל אביב רבתי אלא בהחלט את כל הפריפריה והנושאים שאנחנו מעלים זה כל הפריפריה, ופשוט יש כאן נציגים שנפגשים, קל יותר להיפגש, אבל בהחלט הנושאים, אנחנו בקשר עם כולם אז הטענה הזאת או הסוגיה הזאת שעלתה שמתעסקים בענייני תל אביב ירושלים וראשון, לא.

פיני גלינקביץ: הדבר השני, אנחנו מדברים על שיתוף טרום התהליך.

פיני גלינקביץ: זה נורא חשוב ואני מחדד את זה.

פיני גלינקביץ: מסמך.

פיני גלינקביץ: אנחנו פרטנרים לעניין, אתם לא תאמינו, אבל גם לרשויות המקומיות יש חשבים וגם לרשויות המקומיות יש בירוקרטיה וגם אני כשאני מדווח למשרד הקליטה, זה לא שאני כותב יצוא 20,000 שקל.

פיני גלינקביץ: עובר 20 מדורי גיהינום עוד לפני זה עם החשבוניות והקבלות והחתימה של הגזבר והחשב, זה לא פשוט אבל יש לנו בירוקרטיה טרום העברה למשרד.

פיני גלינקביץ: אבל אנחנו חושבים שבגלל זה שאנחנו משופשפים בכל המנגנון, ואנחנו גם אנשי מנגנון, אנחנו יודעים איך לדווח, נשמח לעזור בכל התהליך של הסרת חסמים טרום העניין.

פיני גלינקביץ: מבחינת הקריטריונים אנחנו בהחלט יודעים, זו הייתה פריצת דרך שנה שעברה כשיצא הקול הקורא בזמן ואפשר לנו להגיע ולהגיד ברשויות המקומיות "תדעו, לירושלים יש ככה וככה תקציב, עכשיו אני צריך את המצ'ינג".

פיני גלינקביץ: כמה שיותר אנחנו מגיעים מוקדם אלינו לוועדות הכספים, זה נראה הרבה יותר אמין ומסודר ועומדים מאחורינו.

פיני גלינקביץ: זו סוגיית התקציב.

פיני גלינקביץ: אבל כמו שיש אגף תקציבים ויש חשב כללי, זה שני דברים.

פיני גלינקביץ: אחרי שאנחנו יודעים מה המסגרת, מגיע מסע הייסורים של הדיווחים וכולי.

פיני גלינקביץ: כאן אנחנו נשמח להיות שותפים ולראות איך מקלים.

פיני גלינקביץ: לא לעבור על הנוהל, אבל יכול להיות שיש עקרונות מסוימים או הקלה מסוימת שאפשר להעלות בכל הקטע של הסרת חסמים וזה תהליך שהמשרד ה תחיל לעבור, ונשמח לחדש אותו ולהיות יותר מעורבים בנושא הזה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להוסיף שאלה לפני שאתה עונה.

אברהם נגוסה: כדי למנוע את כל הטירטורים וגם כפי שאמרת את הטופסולוגיה והדברים האלה, האם יש אפשרות שכיוון שהרשויות המקומיות הן זרוע הביצוע של השלטון המרכזי, האם יש אפשרות להעביר את התקציב מראש לכל רשות מקומית.

אברהם נגוסה: אם אתם אומרים להם, וכל רשות מקומיות כבר יודעת מה התקציב שלה, האם לפחות אתם יכולים להעביר להם מראש 50% מהתקציב?

אברהם נגוסה: "אני מוכן להעביר לך 50% לפני ויתר 50% לאחר הביצוע", האם אתם יכולים לעשות את זה?

30741: נכון למה שאנחנו בדקנו, ובדקנו את זה מול החשב הכללי, התשובה היא שלילית.

אברהם נגוסה: למה?

30741: התשובה היא שלילית כי נוהל תמיכות מוגדר כנוהל - - -

אברהם נגוסה: זה לא תמיכות.

אברהם נגוסה: אני לא מדבר על תמיכות לארגון עולים.

אברהם נגוסה: זה זרוע הביצוע של הממשלה.

30741: אדוני, יש פרק, אם אנחנו רוצים להכנס לתוך הנהלים של החשב הכללי אז אני אגיד לך.

30741: יש פרק נפרד שנקרא "תמיכה ברשויות המקומיות" ושם מפורט הכל.

30741: איך אנחנו חייבים לעבוד.

30741: תמיכה, העיקרון שלה זה שאני מעביר את הכסף לגוף הנתמך, וזה לא משנה נכון לדיון הזה אם זו רשות מקומית או האם זו עמותה או אם זה ארגון כל שהוא, אז אני מעביר את הכסף לאחר הביצוע.

30741: כן, כמו שולדימיר אמר, יש מהלך של קבלת מקדמה.

30741: אין עד כמה שאני יודע לרשויות מקומיות בעיות תזרימיות.

30741: הבעיה היא אחרת לגמרי.

30741: זה לא הכסף, זה הדיווח.

אברהם נגוסה: שמעת מה שפיני אמר, הוא לא - - -

30741: אני חושב שהדיון הזה, חסר פה חשב - - -

אברהם נגוסה: לא, רגע.

אברהם נגוסה: יש נציג האוצר פה?

שלומית אבינח: לא.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: זה מה שחסר לנו, נראה לי.

אברהם נגוסה: אבל אנחנו התחלנו ולא סיימנו.

אברהם נגוסה: אבל אני פה הבנתי מפיני שיש הרבה מדרגות, אני מבין מה הן המדרגות האלה, ולכן כדי לקצר את הדבר הזה, אני חושב שאם יש בעיה חוקית, אז תגידו לנו.

30741: זה בעיה של תקנות.

30741: זה לא בעיה, יש כרגע תקנות מסוימות, אנחנו כמשרד ממשלתי מונחים על ידי התקנות וצריכים לעבוד שם ביחד.

רות דיין מדר: משרד הספורט התגבר התקנות האלה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, אם יש בעיה של תקנות תגידו לנו, אנחנו נדרוש לשנות את התקנות האלה.

אברהם נגוסה: מי שסובל בסופו של דבר הם העולים החדשים ואני אומר לכם איך העולים סובלים.

אברהם נגוסה: רשות הקליטה שרואה מה צריך לעשות, אבל בגלל שהכסף לא נמצא אצלה, אין לה גיבוי או בטחון עצמי, ללכת ולבצע את זה, הוא צריך לבקש אישור מהמנכ"ל ומהסמנכ"ל שלו.

30741: אין בעיה עם זה, אדוני.

ולדימיר שקלאר: זו לא הבעיה.

ולדימיר שקלאר: אף פעם לא הייתה בעיה כזאת.

אברהם נגוסה: אז מה הבעיה?

פיני גלינקביץ: זה רשויות גדולות.

פיני גלינקביץ: מה עם רשויות קטנות?

30741: אני אסביר.

30741: אני חושב שהדיון הזה הופך להיות לדיון מאוד מקצועי, שכדי לנהל אותו אנחנו צריכים פה גם נציגים של החשכ"ל וגם שהניירות יהיו מולנו.

30741: אין בעיה של תזרים מזומנים, הרשויות יודעות, יש להן ודאות שבמידה והן יבצעו את הפעילות הן יקבלו את הכסף, אז אין פה בעיה של חוסר ודאות.

30741: הבעיה היא אחרת.

30741: הבעיה היא שיש משהו בהמשגה החשבותית, יש משהו שנקרע עודף מחויב.

30741: מה זה עודף מחויב?

30741: זה כסף שאני הייתי אמור לבצע אותו בשנת 2018 ולא הספקתי לבצע אותו מסיבה כזאת או אחרת, אבל הוא מחויב, התחייבתי בפני רשות X לשלם לה את הכסף הזה ולכן הכסף הזה נשמר לרגע שגוף כמו למשל עירית ירושלים תדווח לי על הביצוע שלה ואז אני אוכל לשחרר את הכסף.

30741: אני כממשלה לא יכולה לשלם את הכסף ללא אסמכתאות, אני חושב שזה ברור לכולם.

שלומית אבינח: למה עירית ירושלים לא מדווחת?

30741: מה שפיני אמר, להם יש את מדורי הגיהינום שלהם שהם צריכים לעבור בתוך הרשות על מנת להוציא את הדיווח, יש להם כללים שלהם.

30741: העניין הוא שכנראה שחסר פה סינכרון.

30741: שמעתי פה את עו"ד רות דיין שדיברה על תמיכות של משרד התרבות והספורט.

30741: אנחנו בזמנו בדקנו את זה במשרד התרבות והספורט ודיברנו גם עם החשבים, זה לא המצב.

30741: אלא אם כן השתנה משהו, נשמח לשבת ולדבר.

30741: אבל עוד פעם, זה לא יפתור את הבעיה.

30741: גם אם אני מעביר לרשות 50% מהכסף, זה עדיין, אם לא קיבלתי עליו אסמכתה, אני נמצא באותו מצב.

30741: זה לא העניין מתי אני מעביר את הכסף.

30741: דבר שני, עוד פעם, אני אומר כאן שיש כאן רצון נכון גם של נציגי הרשויות וגם שלנו איך לפתור את הבעיה הזאת ואני חושב שאנחנו בכוחות עצמנו נוכל לפנות לחשכ"ל, נוכל להכנס לדיון יחד עם הנציגים של השלטון המקומי, ולראות איך אנחנו פותרים את זה.

30741: ויש עוד מלא בעיות שאנחנו צריכים לפתור.

יואל רזבוזוב: אני רוצה להתייחס במילה אחת.

אברהם נגוסה: בבקשה.

יואל רזבוזוב: בקצרה, אני מברך על הדיון, חשוב, אנחנו מעלים כאן סוגיות בעייתיות.

יואל רזבוזוב: חלק אומרים שזו לא הבעיה, חלק אומרים שישנה בעיה ובשביל זה יש את הדיונים האלה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שנוהל התמיכות שאמרתם במשרד הספורט לפני זה היה דרך הטוטו, זה לא היה משרד ממשלתי.

יואל רזבוזוב: השנה עשינו רפורמה והעברנו את זה למשרד ממשלתי, אבל עדיין יש בעיה, לא מצליחים להעביר את הכסף וכנראה שנשהה את זה לעוד שנתיים.

יואל רזבוזוב: אבל אם אפשר ללמוד מהנוהל הזה ולהעביר וזה יקל על הרשויות המקומיות צריך לעשות זאת.

יואל רזבוזוב: אנחנו נתגייס כולנו ונעזור בכך.

אברהם נגוסה: מצוין.

אברהם נגוסה: אנחנו באמת נפנה לחשב הכללי, לשבת עם משרד הקליטה והרשויות המקומיות כדי למצוא פתרון.

אברהם נגוסה: אתם תשבו בשולחן עגול ואם צריך את התערבותנו אנחנו כמובן נשמח מאוד להתערב.

אברהם נגוסה: אבל החשבות הכללית, כפי שהוא אומר, שם אנחנו צריכים לטפל חד משמעית בנושא הזה.

רות דיין מדר: אדוני היושב ראש, רציתי לומר אמירה כללית.

רות דיין מדר: שלטון מקומי מבצע מדיניות של שלטון מרכזי בתחומים ששלטון מרכזי מנחה שלטון מקומי.

רות דיין מדר: רשויות מקומיות לא צריכות לקבל כספי תמיכות.

רות דיין מדר: הם צריכים להעביר את זה בהעברות ישירות כמו שזה נעשה בחינוך, ברווחה ובאיכות הסביבה.

רות דיין מדר: צריך ללמוד ללכת על אותו מנגנון ולהעביר את הכסף.

רות דיין מדר: גם שם זה מפוקח, גם שם זה מבוקר, גם שם יש חשב.

רות דיין מדר: צריך לפעול בהתאמה.

אברהם נגוסה: לזה אנחנו מתכוונים עם החשב הכללי.

אברהם נגוסה: בבקשה.

אמיר וידר: אני מנהל מחלקת הקליטה בעירית רמלה.

אמיר וידר: לגבי הדיווח, יש פרויקטים שלמשל מתבצעים בדצמבר נובמבר שהדיווחים אצלם הם בכלל בינואר-פברואר במקרה הטוב, כמו יום העלייה למשל שזה אחוז נכבד מהתקציב שמתבצע מתוקף התאריך.

אמיר וידר: ועכשיו בכלל מתוקף הבחירות שהיינו צריכים לדחות.

אמיר וידר: דיווחי שכר של עובדים, סוף דצמבר, דו"חות 66 עד שיוצאים, הם יוצאים במקרה הטוב באמצע ינואר, בדרך כלל יותר מאוחר ועל אחת כמה וכמה אם זה דרך גופים נוספים כמו קרנות עירוניות או דברים כאלה, כלומר שהביצוע מתבצע כמעט כולו עד 31.12, בפועל הדיווחים לא יכולים להיעשות לפעמים עד אמצע מרץ.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני חושב שנלך על מה שאמרה נציגת השלטון המקומי, אם בחינוך וברווחה ובמשרדים אחרים נהוג כך, כך צריך להיות גם במשרד הקליטה.

30741: זה לא יכול לעבוד כך במשרד הקליטה כי כמות העולים משתנה כל הזמן.

30741: אנחנו בדקנו את האופציה של התקצוב וזו אופציה שהיא לא ריאלית ולא הגיונית.

אברהם נגוסה: אז בגלל שמספר העולים משתנה.

יואל חדד: מה קשור למספר העולים?

יואל חדד: תקשיב, אתה דיברת על טופסולוגיה, יושבת פה מאיה שריר נציגת משרד החינוך.

יואל חדד: בביצוע זה דף וחצי, בתכנית זה דף וחצי, במשרד זה ספר שאנחנו צריכים דוקטור בשביל להבין אותו.

יואל חדד: אלכס, כולם מבינים על מה מדובר.

יואל חדד: אתם עשיתם קיצורים בספר, וזה בסדר.

יואל חדד: אבל ספר נהלים שזה בלתי אפשרי, אני לא יודע אם קראת אותו אבל זה בלתי אפשרי.

יואל חדד: וזה הולך ותופח, מורידים אחד ומעלים שניים, אנחנו לא מסוגלים לעבור על הספר הזה בכלל.

יואל חדד: ספר נהלים שזה בלתי אפשרי ולא ראיתי שום משרד ממשלתי שיש לו את הספר נהלים הזה.

יואל חדד: הנה, אני אומר לך משרד החינוך, מה הבעיה?

יואל חדד: בביצוע, תוך שלושה ימים הכסף נכנס.

יואל חדד: אנחנו רשות עם חשב מלווה.

יואל חדד: אתה יודע מה זה חשב מלווה?

יואל חדד: פיני דיבר על חשבים.

יואל חדד: תקשיב, לעבוד עם חשב מלווה של משרד הפנים, שזה בלתי אפשרי.

30741: תוריד את הטון.

יואל חדד: זה הטון שלי.

יואל חדד: וזה בלתי אפשרי לעבוד עם הדבר הזה.

יואל חדד: ניסית?

יואל חדד: אנחנו כל דבר מלחמה איתו.

יואל חדד: אנחנו לא צריכים להילחם עם המשרד, אלכס.

יואל חדד: אני חושב שעשרים פעם אמרנו את הדברים האלה, אנחנו צריכים לשבת ביחד כאיגוד, וזה לא הולך.

יואל חדד: משהו לא עובד וזה חבל מאוד.

יואל חדד: אתם עושים הרבה מאוד בקליטת עליה, אני גם מאוד מוקיר את ולדימיר, אנחנו בקשר שוטף ויש פעילות יוצאת מן הכלל, אבל אני אומר, יש את החסמים האלה שאתם חייבים ללכת לקראת הרשויות.

יואל חדד: הוא דיבר על פריפריה, אני מייצג את זה.

יואל חדד: בסדר?

יואל חדד: הפריפריה נופלת בסיפור הזה.

יואל חדד: נופלים.

יואל חדד: ואני אומר לך, לא נמצאים פה לא ממגדל העמק ולא מנצרת, בואו תראו מה קורה.

יואל חדד: בוא תראה מה זה חשב מלווה שאני נאלץ לריב איתו.

יואל חדד: זה בלתי אפשרי.

יואל חדד: אני מציע לכם שתקחו פה עוד איזו שהיא אתנחתא או פרק זמן כזה שתבחנו את זה מול הרשויות, גם במרכז, גם איתן יש בעיות, אבל בפריפריה זה קטסטרופה.

יואל חדד: אתה אומר ביצוע, איך אפשר להגיע ל-80% ביצוע?

יואל חדד: איך אפשר להגיע ל-90%?

יואל חדד: איך אתה יכול להגיע לחצי בביצוע?

יואל חדד: זה בלתי אפשרי.

יואל חדד: אני רק רוצה להגיד לך, דוגמה פשוטה.

יואל חדד: אני פה דיווחתי ב-6.9.

יואל חדד: לוקח הרבה מאוד זמן בשביל לבדוק את זה.

יואל חדד: אתה רוצה שאנחנו נשלם?

יואל חדד: כשאצלנו 90 שוטף, וזו המלצה, זה בדרך כלל אחרי חצי שנה בגלל חשב מלווה.

יואל חדד: אז מתי תשלם לי את זה?

יואל חדד: ב-2020?

יואל חדד: אתם צריכים ללכת לקראתנו בסיפור הזה ואני מציע, הדיון הזה יפה וטוב, אבל אני מציע שתשבו איתנו בצורה מסודרת ותגיעו איתנו להבנות, כי ככה זה לא יכול לעבוד.

30741: אני אגיד ככה, קודם כל תמוה בעיני הטון שלך.

יואל חדד: זה לא הטון.

יואל חדד: כך אני מדבר.

יואל חדד: אתה מכיר אותי.

30741: אני חושב שאנחנו עם האיגוד בשיתוף פעולה טוב, בסך הכל אנחנו עובדים בסדר, יש בעיות ואפשר לפתור אותן.

יואל חדד: אני אמרתי שלא עובדים בסדר?

30741: עכשיו לעניין התוכן, יש רשויות, וכל הרשויות המקומיות, התהליך בפנים הוא אותו דבר.

30741: אז יש רשויות שנכון להיום עומדות ב-60% ביצוע ויש רשויות שעומדות ב-15% ביצוע.

30741: אז מה אני למד מזה?

30741: שכנראה שזה אפשרי, וזה עניין של סדר עדיפויות בתוך הרשות.

30741: דבר שני, אני חושב שהדרך שעברנו בשנה שעברה כשפרסמנו את הנוהל, אפרופו לבוא לקראתכם, ולא אכפת לי לבוא לקראתך, אני רוצה לבוא לקראת העולים.

30741: אני רוצה שלך יהיה קל יותר לבצע כי בסוף יש עולה בקצה שצריך לקבל את השירות, אז אני עושה את כל מה שאני יכול.

30741: ולבוא ולשבת איתכם, וואלה, אני עם כל אחד מכם מדבר בטלפון כמעט פעם בשבוע לפחות עם אחד מנציגי הרשויות.

30741: אז לבוא ולהגיד שאנחנו לא יושבים איתכם, שאנחנו לא מנהלים דיאלוג איתכם?

30741: זה חוטא למציאות לחלוטין.

יואל חדד: לא שמעת את זה ממני.

יואל חדד: אני מדבר עם ולדימיר.

30741: אל תפריע לי, לא הפרעתי לך.

יואל חדד: זה לא נכון מה שאתה אומר.

30741: בשבוע שעבר היה צריך להתקיים דיון ביננו, הדיון הזה בוטל מסיבות מובנות, אבל אנחנו נעשה את הדיון הזה ואני לא צריך ועדה בכנסת כדי לבוא ולשבת איתכם, באמת, עם כל הכבוד.

אברהם נגוסה: אני חושב שאתה צריך להבין, המנכ"ל וכולכם, נושא הדיון פה זה לא נגד משרד הקליטה או נגד הרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: כולם בירכו ואמרו שיש שיתוף פעולה ופעילות טובה, אבל יש חסמים.

אברהם נגוסה: את החסמים האלה בואו נפתור ביחד בשיתוף פעולה.

אברהם נגוסה: אין שום האשמות.

אברהם נגוסה: לכן אני חושב שכאן החסם הזה, אנחנו נפתור את זה.

אברהם נגוסה: אני מבין שזה לא תלוי במנכ"ל, זה תלוי בחשבות.

30741: לא בחשבות.

שלומית אבינח: בחשכ"ל.

אברהם נגוסה: במשרד האוצר.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: לכן אני אומר, הכתובת ברורה, ואנחנו נטפל בזה מול משרד האוצר, כמובן בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: אם הייתה אפשרות לעשות על ידי משרדים אחרים, משרד הקליטה לא שונה ממשרדים אחרים.

30741: הוא שונה, הוא עובד אחרת.

אברהם נגוסה: אתה אומר לי מספר עולים, אני חושב שעם מספר העולים אפשר להתמודד.

פיני גלינקביץ: גם מספר המטופלים ברווחה משתנה כל הזמן.

אברהם נגוסה: אף אחד לא מוציא כסף בפזיזות.

אברהם נגוסה: יש גם מערכת בקרה בתוך הרשויות המקומיות ולכן אפשר לשלוט בנושא הזה, אין חשש.

אברהם נגוסה: אנחנו חברי הכנסת מוכנים להתגייס מול האוצר כדי להוריד את החסם הזה.

יואל רזבוזוב: יש גם שר קליטה חדש שהוא כל יכול, אז הוא יכול לסייע.

יואל רזבוזוב: אתם יודעים מי שר הקליטה החדש, ראש הממשלה.

יואל רזבוזוב: אז אפשר להכנס אליו.

יואל רזבוזוב: הוא גם שר הבריאות וגם שר החוץ ושר הביטחון.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: טוב שכך.

אברהם נגוסה: בבקשה נציגת משרד הרווחה.

אברהם נגוסה: אני קודם כל מברכת על הדיון, אני חושבת שנושא הקליטה, יוסיף מאוד אם הוא יהיה סטטוטורי כמו עוד כמה משרדי ממשלה.

דפני מושיוב: לעניין משרד הרווחה, אנחנו מפעילים תכנית שנקראת מודל קליטה יישובי, כאשר כמובן מרבית העולים נקלטים בצורה טובה ונעזרים על ידי הפרויקטורים ונציגי משרד הקליטה ברמות השונות.

דפני מושיוב: אנחנו בסופו של דבר מקבלים כ-10% במשפך, בסוף מגיעים אלינו, שהפרופיל שלהם מתאפיין בקבוצה שמשפחות שיש להן משבר הגירה, הרבה פעמים הם הורים לילדים בגיל העשרה ואנחנו מקבלים את ההפניות ממערכת החינוך ועובדים מאוד יפה במשותף.

דפני מושיוב: הקבוצה היותר גדולה היא קבוצת האזרחים הוותיקים והמשפחות שיש להן ילדים עם מוגבלויות במובן הכי רחב.

דפני מושיוב: אז אנחנו מקבלים, הקרן לידידות הפניות, משפחה - - -

שלומית אבינח: למה לא מנהלי הקליטה?

שלומית אבינח: למה הקרן לידידות?

פיני גלינקביץ: זה טרום עליה.

פיני גלינקביץ: אנחנו פשוט בקשר עם העולים לפני העלייה.

קריאה: גם הסוכנות וגם ה- - -

שלומית אבינח: לא, אני אומרת למה לא - - -

פיני גלינקביץ: הרשות לא יודעת עד שלא מגיעים אליה.

דפני מושיוב: זה אחד הדברים בדיוק, הממשקים איך אנחנו מקלים, תחשבו על משפחה שילד עם צרכים מיוחדים היה מטופל במסגרת בחוץ לארץ.

דפני מושיוב: והוא היה לפחות עד שעו תאחר הצהריים מחוץ לבית.

דפני מושיוב: מגיעה משפחה עם ילד עם צרכים מיוחדים שאפילו שיש לה כבר את כל המסמכים ובוא נגיד שזה המצב הטוב, אבל לוקח זמן עד שיודעים היכן הם גרים.

דפני מושיוב: אם יודעים את זה מראש, זה עדיף אבל לא תמיד יודעים ובדיוק היו העברות, פעם הם עברו לטבריה אחר כך לחיפה, לא רק שיש שם ילד עם צרכים מיוחדים, גם האמא היא חולת סרטן.

דפני מושיוב: זאת אומרת אלה המשפחות המורכבות יותר - - -

אברהם נגוסה: בואי תתמקדי על שיתוף הפעולה עם הארגון, איך את רואה אותו?

דפני מושיוב: אחד הדברים שאני רוצה להגיד שמאוד מאוד חשוב זה לנסות ולחשוב איך המידע עובר, במיוחד למשפחות האלה, מראש כדי שנתכנן ונצמצם פערים במובן הזה של עד שהם מוכרים גם בביטוח לאומי, אתם יודעים, יש ועדות לילדים עם הצרכים המיוחדים וגם במשרד הרווחה.

דפני מושיוב: זו סוגיה שאנחנו דנים עליה ומנסים לראות איך מצמצמים פערים כדי שהמשפחה, הילד עם הצרכים המיוחדים יוכר ויקבל טיפול.

דפני מושיוב: מה שחסר במערכות האלה, כמובן שיש ספקטרום מאוד רחב של ילדים עם צרכים מיוחדים, אבל אפילו הילדים שהם עם מוגבלות שכלית והתפתחותית ברמה הרכה יותר ומתפקדים, אין להם אולפן היום.

אברהם נגוסה: דפני, היום אנחנו לא נכנסים לרמת המיקרו.

דפני מושיוב: מה אתה רוצה?

אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על רמת המקרו.

דפני מושיוב: אנחנו היום נמצאים בקשר - - -

אברהם נגוסה: רגע, מה אתם רוצים ממשרד הרווחה?

דפני מושיוב: מי שמרכז היום את המידע זו שרה, בהפרטה של העלייה כל הארגונים שולחים את זה לשרה.

דפני מושיוב: אנחנו מקבלים ממנה, גם מאיה מקבלת ואנחנו שולחים את זה למודל קליטה היישובי כדי שיסיעו וישפרו את השירות לעולים החדשים.

פיני גלינקביץ: אני אחדד.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אני גם רוצה שתחדד אחר כך.

אברהם נגוסה: נציגת ביטוח לאומי תדבר.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתחדד מה אתם רוצים מהביטוח הלאומי.

אברהם נגוסה: האם יש אותן בעיות ששמענו ממשרד הקליטה בעניין העברת התקציבים?

פיני גלינקביץ: אני אחדד רק שלפעמים כשמחדדים יותר מדי השפיץ יכול להישבר.

פיני גלינקביץ: אז אני אחדד קצת לפני.

פיני גלינקביץ: בעדינות.

פיני גלינקביץ: מה שקורה - - -

אברהם נגוסה: מה שצריך להישבר תעביר אלי.

פיני גלינקביץ: יש לי את אמיר ליד אז אני רגוע, למרות שהוא לא מהפריפריה אבל זה בסדר.

פיני גלינקביץ: משרד הרווחה עובד בצורה נהדרת עם אגף הרווחה ברשות המקומית.

פיני גלינקביץ: משרד החינוך עובד בצורה מדהימה עם אגף החינוך ברשות המקומית.

פיני גלינקביץ: וזה בדיוק מה שחסר.

פיני גלינקביץ: החיבורים, איך אתה מכניס את רשות הקליטה או את מחלקת הקליטה ברשות המקומית לתוך המעגל הזה.

פיני גלינקביץ: אתה זוכר את הקובייה ההונגרית ואת כל החיבורים האלה?

פיני גלינקביץ: כשמדברים על נושא של עולים ברשות מקומית כלשהיא, אם זה שדרות או רעננה, משרד הרווחה ידבר, כפי שדפני אמרה עכשיו, עם אגף הרווחה ברעננה ויעשה עבודה נהדרת.

פיני גלינקביץ: אבל מישהו צריך לזכור לחבר את הקליטה ברעננה לתוך התהליך הזה.

קריאה: זה התפקיד של הרשות המקומית, זה לא התפקיד של משרדי הממשלה.

פיני גלינקביץ: רגע, זה יכול לבוא גם וגם.

פיני גלינקביץ: אני בהחלט חושב שזה - - -

אברהם נגוסה: אז אולי תחדד.

אברהם נגוסה: היא מערכתית, כשאתה אומר שהרווחה עובדת עם אגף רווחה בעירייה, האם אגף רווחה כולל גם את העולים החדשים?

פיני גלינקביץ: לא.

אברהם נגוסה: זה מה שצריך להיות ברור.

פיני גלינקביץ: בכל מקום יש מבנה אחר של רשות מקומית.

פיני גלינקביץ: ברמת גן הוא בילד-אין בתוך החינוך, במקומות אחרים עובדים לבד.

דפני מושיוב: זה היעדר המרכיב הסטטוטורי.

דפני מושיוב: אם היה מרכיב סטטוטורי, הם היו מחלקה שמתכללת את נושא העולים ברשות המקומית.

דפני מושיוב: זה המרכיב.

פיני גלינקביץ: זה חלק מהחיבורים.

פיני גלינקביץ: זה צריך לבוא גם מלמעלה, כשמגיע משרד ממשלתי לדבר על עולים, לשאול האם יש גם נציגים נוספים וזה צריך לבוא בהחלט גם מאתנו ומהרשויות המקומיות, אבל זה הכיוון.

אברהם נגוסה: אני חוזר אליך פיני, אתה בירושלים.

אברהם נגוסה: תענה מה שבירושלים וכך תהיה גם דוגמה לאחרים.

אברהם נגוסה: למשל עולה חדש שצריך טיפול והתערבות של אגף הרווחה, הוא לא מקבל שירות מאגף רווחה בגלל שהוא עולה חדש?

אברהם נגוסה: זה מה שהוא אומר?

פיני גלינקביץ: לא.

דפני מושיוב: בטח מקבל.

אברהם נגוסה: אני שאלתי האם זה נכלל באגף הרווחה ואמרת לי לא.

דפני מושיוב: המלווה של משרד הקליטה מביא אותו למערכת הרווחה.

דפני מושיוב: ככה זה עובד.

פיני גלינקביץ: רצית בירושלים, אני אתן דוגמה מירושלים.

אברהם נגוסה: גם בחינוך, באגף החינוך ואגף הבריאות, תסביר לי בדיוק.

דפני מושיוב: המלווה הוא המתכלל של משרד הקליטה.

דפני מושיוב: זה היופי של הפרויקטורים .

דפני מושיוב: הם המתכללים של מתן המענה.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אבל אני כאן שואל על קבלת השירות, העולה שצריך לקבל שירות מאגפים שונים בעירייה שהוא מקבל?

דפני מושיוב: בוודאי.

אברהם נגוסה: אז שאלתי קודם האם זה משולב ואמרת לי שלא.

אברהם נגוסה: לזה התכוונתי.

פיני גלינקביץ: אני אתן דוגמה של מודל קליטה יישובי.

פיני גלינקביץ: אנחנו כרגע אל מול משרד הרווחה.

פיני גלינקביץ: ישנו פרויקט של משרד הרווחה במודל קליטה יישובי.

דפני מושיוב: אינטק רגיש תרבות למערכת הרווחה.

דפני מושיוב: זה תפקידו.

דפני מושיוב: הוא המשפך שאליו - - -

פיני גלינקביץ: וזה הטיפול כי המודל משתנה בכל רשות מקומית.

דפני מושיוב: ההבדל בינינו זה המדיניות שאנחנו מאמינים בה.

פיני גלינקביץ: בירושלים המודל הזה מאוד משולב עם הקליטה.

פיני גלינקביץ: יש שיתוף פעולה בין מחלקת הרווחה, צמוד מאוד לקליטה, שנותן מענה לכל מה שדפני אמרה.

פיני גלינקביץ: גם לרצף של העלייה והקליטה.

פיני גלינקביץ: היום אנחנו יודעים, ולא רק עולים של הקרן לידידות, גם עולים של נפש בנפש ומהסוכנות היהודית, אנחנו יודעים מי מגיע טרום העלייה, מי בעל צרכים מיוחדים, מחלקת השיקום ברווחה יושבת איתנו ונבנה מודל של קליטה במחלקת השיקום שהוא רגיש תרבות, אבל זה כי נוצר שיתוף פעולה הדוק בין הרווחה וכולי.

פיני גלינקביץ: זה מה שאנחנו קוראים לכל המשרדים לעבוד או לוודא, שהמסר יורד למטה, לעבוד אם מדובר על עולים חדשים, ביחד עם הקליטה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את נציגת המוסד לביטוח לאומי.

יהודית נהיר: אני מצטערת כי הנושא של גמלאות ונכות זה לא ה- - - אנחנו הגענו לכאן על הקטע של הקשר שיש למוסד לביטוח לאומי עם משרד הקליטה על כל מה שקשור לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, על איך אנחנו היום מתמודדים כדי להעניק לעולים החדשים במהירות האפשרית את הזכויות הרפואיות שלהם במסגרת חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

יהודית נהיר: יש לנו היום קשר שאנחנו במהלך שנת 2019 מתכוונים לשדרג אותו.

יהודית נהיר: היום העולה החדש כשיורד מהמטוס ומגיע ליחידה של משרד הקליטה בשדה התעופה, כבר שם הוא נרשם לקופת החולים וכבר מיידית תוך 24 שעות הוא יכול לקבל את כל השירותים.

יהודית נהיר: יתרה מזאת, אם תוך שבועיים הוא החליט שהרישום שלו לקופת החולים בשדה התעופה לא מוצא חן בעיניו והוא מעונין להחליף קופת חולים, הוא לא צריך, להבדיל משאר אזרחי ישראל, להמתין למעבר הבא שהוא תוך חודשיים-שלושה, אלא למחרת, מיידית הוא עובר.

אברהם נגוסה: ובקשר לאיגוד?

יהודית נהיר: אנחנו עובדים ישירות מול משרד הקליטה.

יהודית נהיר: אין לנו קשר עם העיריות בנושא הזה.

אברהם נגוסה: הבנתי.

יהודית נהיר: כי בגדול ברגע שהעולה החדש מגיע, על פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי הוא זכאי לכל שירותי הבריאות באופן מיידי.

יהודית נהיר: הקשר שלנו מול משרד הקליטה ומול ארבע קופות החולים כדי לוודא שבאמת העולה יקבל את זה.

אברהם נגוסה: אבל כשהעולה מתגורר ברשות המקומית ואם יש איזו שהיא בעיה?

טל ליפובצקי: אז הוא מלווה על ידי פרויקטור של הקליטה לביטוח הלאומי.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נעבור למשרד החינוך.

אברהם נגוסה: מאיה שריר בבקשה.

מאיה שריר: משרד החינוך ומשרד העלייה והקליטה מצליחים לעבוד בשיתוף פעולה מלא לטובת התלמידים העולים ושיתוף פעולה מלא אומר לא בדיעבד, לא לעדכן, אלא מראש ישבנו, תכננו ביחד תכנית, הקצבנו ביחד תקציב לזה.

מאיה שריר: כתבנו נוהל עבודה משותף, משרד הקליטה פרסם את המכרז אבל הוא נכתב במשותף ואנחנו מקיימים ועדות היגוי משותפות ברשויות וביקורים בשטח.

מאיה שריר: את אותו דבר אנחנו עושים ברמת רשות, גם עם מרכז השלטון המקומי, אנחנו עובדים עם רות דיין, וגם ברשויות.

מאיה שריר: אם אני לא הייתי הולכת לפיני, אנחנו רגילים לעבוד עם אגפי חינוך ברשויות ואנחנו עובדים איתם כל הזמן אבל אנחנו יודעים את החשיבות של שיתוף הפעולה גם עם אגפי הקליטה ברשויות.

מאיה שריר: בדוגמה האחרונה, בפיילוט חדש שיש - - -

אברהם נגוסה: יש שולחן עגול בכל רשות?

מאיה שריר: בכל ישוב.

מאיה שריר: אם לא הייתי הולכת לפיני בירושלים עכשיו עם הפיילוט החדש שלנו של חוג הורים וילדים בגיל הרך, התכנית לא הייתה מצליחה.

מאיה שריר: רק אחרי שהצלחנו להביא את מנח"י, מנהלת החינוך, יחד עם הקליטה ביחד, הצלחנו להפעיל תכניות.

מאיה שריר: וזה צריך להיות בנוהל, בשוטף ובנוהל.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד הפנים בבקשה.

רועי סגל: אני ממשרד הפנים, אגף בכיר בקרת הון אנושי ברשויות מקומיות.

רועי סגל: אני אגיד בקצרה שאנחנו במשרד רואים מאוד בחיוב את כל הפעילות ברשויות למען עולים ולמען קליטת עליה.

רועי סגל: אנחנו משתפים פעולה עם כל האיגודים המקצועיים ברשויות המקומיות ונשמח לשתף פעולה גם עם האיגוד הנוכחי.

רועי סגל: תודה רבה.

אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית בבקשה.

אורלי צוקרמן: בקצרה, אנחנו בסוכנות היהודית תומכים באיגוד מנהלי מחלקות קליטה, אנחנו רואים באיגוד את הגוף שמוביל את תהליכי הקליטה ברשויות המקומיות.

אורלי צוקרמן: מבחינתנו כל עולה שמגיע לרשות המקומית מובל לכל האגפים האחרים או לכל המחלקות האחרות לפי הצורך, על פי ליווי מתואם מראש מול מנהלי מחלקות הקליטה, הם מקבלים מראש מידע על העולים שמגיעים, כולל עולים עם צרכים מיוחדים, כפי שעלה פה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה בקיצור כי אנחנו עוד מעט מסכמים.

משה פרדריק בודואן: אני מטבריה, פרויקטור.

משה פרדריק בודואן: דיברנו על הביטוח הלאומי ועל משרד הרווחה.

משה פרדריק בודואן: אני לא יודע אם זה המקום בדיון, אבל זה טוב שיודעים על הבעיות של העולים החדשים שמגיעים, זה בסדר, אבל רוב הדברים שאנחנו מתמודדים איתם בשטח אלה בעיות שקורות פה בארץ, ופה אנחנו נתקלים בקשיחות של המערכת.

משה פרדריק בודואן: אני נותן סתם דוגמה, קרה לי כשעולה חדשה מדרום אפריקה לקתה בהתקף לב, היא חוזרת מבית החולים ואני צריך להתמודד עם לשכת הרווחה, לשכנע אותם לעזור לה.

משה פרדריק בודואן: הבחורה הזאת כבר שבועיים לא מקבלת עזרה, אין תקציב בטבריה.

משה פרדריק בודואן: אני פונה לביטוח הלאומי, ממלא את כל הניירות כי אין לה עברית ואנחנו צריכים לעשות את הכל, ואנשים צריכים להבין את זה.

משה פרדריק בודואן: אני רוצה לסיים, רק חצי דקה.

משה פרדריק בודואן: עד שהביטוח הלאומי יכיר בנכות שלה, הגברת ללא יכולת וללא כלום ואנחנו צריכים להיות ההסעה שלה לכל הטיפולים שיש.

אברהם נגוסה: אני לא מנסה לקצר אותך כי הנושא נוגע לזה, אבל נציגת הביטוח הלאומי דיברה קודם.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתיצור איתה קשר אחרי הדיון, גם נציגת הרווחה בביטוח הלאומי ינסו לעזור בנושא הזה.

שלומית אבינח: זה הכרה בקצבאות.

שלומית אבינח: זה לכלל האוכלוסייה לוקח זמן, לאו דווקא העובדה שהיא עולה.

30741: למשרד הקליטה יש סיוע שאנחנו יכולים לתת במקרים כאלה, תפנו אלינו בבקשה עם הפרטים של הבנאדם.

משה פרדריק בודואן: זה הוגש.

30741: מתי?

פיני גלינקביץ: זה תהליך.

משה פרדריק בודואן: מה היא עושה עם 1,000 שקל?

30741: מתי זה הוגש?

משה פרדריק בודואן: זה הוגש, אבל מה עושים עם 1,000 שקל - - -

אברהם נגוסה: מתי הוגש?

יואל חדד: לפני שבוע, אבל בסדר, זה מטופל.

משה פרדריק בודואן: זה לא מכסה את ההוצאות.

אברהם נגוסה: תגישו את זה למערכת ויטפלו בזה.

משה פרדריק בודואן: אבל זה לא עניין פרטי, אני רואה את זה עם הרבה עולים.

משה פרדריק בודואן: יש אותה בעיה עם הרבה עולים.

אברהם נגוסה: אתה צודק.

אברהם נגוסה: זו דוגמה לכולם.

אברהם נגוסה: זו לא בעיה שהיא רק שלה.

אברהם נגוסה: מה שצריך לעשות, יש ביטוח לאומי ויש את משרד הקליטה, שני המשרדים האלה צריכים לקדם את הנושאים.

משה פרדריק בודואן: זו גם בעיה של משרד הרווחה כי אין תקציב כבר, נגמר התקציב אז אין עזרה.

אברהם נגוסה: לא יכול להיות שאם מישהו עומד בקריטריונים ובגלל התקציב לא יקבל את זכויותיו?

אברהם נגוסה: דפנה, דבר כזה יכול לקרות בגלל חוסר תקציב?

אברהם נגוסה: אם הוא מתאים?

דפני מושיוב: אם היא מוכרת כנכה, היא תקבל את מה שמגיע לה.

משה פרדריק בודואן: - - - מוכרת כנכה.

דפני מושיוב: התפר, אמר המנכ"ל.

דפני מושיוב: יש במשרד הקליטה תקציבים לעולים כדי לסייע להם במצבי משבר.

יואל חדד: את מדברת על סכום, זה סכום שהוא מסייע.

יואל חדד: מה אתם רוצים לזרוק למשרד הקליטה - - -

אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו גולשים מנושא הדיון שלנו, למרות שכל המטרה היא לתת שירות טוב לעולה החדש.

אברהם נגוסה: וזו דוגמה לכך.

אברהם נגוסה: אבל אם אנחנו ניכנס לזה, לא נצא.

אברהם נגוסה: אנחנו היום דנו ביצירת שותפות והורדת חסמים כמה שיותר, ברמה יותר בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי.

אברהם נגוסה: בטיפול פרטני או קבוצתי בעולים חדשים, כמובן צריך לטפל בזה, אם צריך נקיים דיון בנושא.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון שלנו.

אברהם נגוסה: אני רואה בזה דיון מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: אף אחד לא מחפש אשמים, כל המטרה היא איך אנחנו משפרים את השירות שאנחנו נותנים לעולים החדשים כי הם זקוקים להכוונה, תמיכה והדרכה בכל המובנים.

אברהם נגוסה: לכן איך אנחנו כרשות מקומית וכשלטון המרכזי בשיתוף פעולה ויחד עם ארגוני העולים מקדמים את שילובם של העולים החדשים לתוך החברה הישראלית.

אברהם נגוסה: לכן בדיון הזה גילינו כמה דברים, שזה לא תלוי בזה ולא תלוי בזה, אבל יש פה נושא שצריך לטפל בו, בעניין העברת התקציב לדוגמה.

אברהם נגוסה: וזה חשוב מאוד.

אברהם נגוסה: בעניין של חיזוק הקשר והדיונים בשולחנות העגולים.

אברהם נגוסה: לכן אני מסכם כך: על מנת לחזק ולשפר את התיאום בין כל הגורמים העוסקים בקליטת העלייה, ועדת העלייה והקליטה קוראת ליישום ההמלצות הבאות: 1.

אברהם נגוסה: הכרה של כל משרדי הממשלה באיגוד מנהלי הקליטה ברשויות המקומיות כגוף המייצג את כל רשות הקליטה בשלטון המקומי.

אברהם נגוסה: 2.

אברהם נגוסה: קיום פגישות עבודה פעם ברבעון של משרד העלייה והקליטה עם נציגי האיגוד על מנת להגדיל את שיתוף הפעולה.

אברהם נגוסה: זה באחריות משרד העלייה והקליטה.

אברהם נגוסה: 3.

אברהם נגוסה: הקמת שולחנות עגולים עם משרדי הממשלה הרלבנטיים לתפעול נושא הקליטה ברמה הארצית.

אברהם נגוסה: 4.

אברהם נגוסה: בדיקת האפשרות להגדרה סטטוטורית של מחלקת קליטת העלייה ברשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: 5.

אברהם נגוסה: דיון מעקב בעוד שלושה חודשים לבדיקת יישום ההחלטות.

אברהם נגוסה: אני מוסיף, להגביר ולהגדיל את הביצוע של הרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: כמובן שהמנכ"ל אמר שזה לא המקרה אלא זה יותר עניין הדיווח.

אברהם נגוסה: לכן גם הביצוע וגם הדיווח צריך להיות לטובת העולים מבחינת התקציב.

אברהם נגוסה: והורדת החסמים, אנחנו נדבר עם החשבות באוצר כדי להוריד חסמים בעניין העברות התקציבים.

אברהם נגוסה: גם האיגוד צריך להכין דף קשר של כל המשרדים הרלבנטיים שידעו על קיום של הגוף הזה ועל כל השירות.

שלומית אבינח: עם פרטים של כל חברי האיגוד.

אברהם נגוסה: בנוסף, חשוב מאוד הכשרת המערכת.

אברהם נגוסה: כפי שנאמר פה, חשוב מאוד שהמערכת תהיה מוכשרת עם ידע בקליטת עליה.

אברהם נגוסה: גם עם העובדים המעורבים מול העולים בקליטתם וגם המערכת בעצמה שצריכה להיות מוכנה.

אברהם נגוסה: אפשר לעשות סדנאות וימי עיון.

אברהם נגוסה: דבר אחרון, הוועדה מבקשת לפשט את הטפסים.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה יותר מדי טופסולוגיה, זה מה שמעכב את העברת התקציבים, מעכב את מתן השירות לעולים ולכן צריך לצמצם דברים כאלה.

אברהם נגוסה: אנחנו נעביר את הסיכום הזה לשר הקליטה וגם לשר האוצר, שר החינוך, שר הרווחה.

אברהם נגוסה: נעביר לכל המשרדים כי קליטת העלייה היא מערכתית ולכן כולם יהיו מעורבים.

אברהם נגוסה: כמובן שנעביר את המכתבים לשלטון המקומי.

אברהם נגוסה: תודה לכולם.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.