ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 901, 2018-11-28 10:00

אלי אלאלוף: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אלי אלאלוף: חברים, אנחנו עם איחור קל, אבל עם פחות איחור מהיוזמת של תיקון החוק.

אלי אלאלוף: נקיים את הדיון בזמן.

אלי אלאלוף: היום 28.11.2018, כ' כסלו התשע"ט.

אלי אלאלוף: השעה 10:10 כמעט.

אלי אלאלוף: על סדר-היום: הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 36) (מקום קבורתו של נפגע והוראות לעניין הוצאות קבורה), התשע"ט–2018, לא עלינו.

אלי אלאלוף: הצעת חוק של רויטל סויד, יחד עם מספר חברים.

אלי אלאלוף: מעניין למה הצעות החוק האלה הן כמעט מסיעה אחת.

אלי אלאלוף: בבקשה, ענת מימון, היועצת המשפטית הנהדרת שלנו, כמו כל היועצות המשפטיות.

ענת מימון: אנחנו נמצאים אחרי הקריאה הראשונה, אנחנו מכינים אותה לשנייה-שלישית.

ענת מימון: בדיון שנערך לפני הקריאה הראשונה למעשה החלטנו על כמה עקרונות שבאו לידי ביטוי בנוסח, והדגש של חברת הכנסת המציעה וחברי הכנסת בוועדה והיושב-ראש היה שהרצון של בני המשפחה של אותו נפטר יוכלו לבחור את בית העלמין, והם לא יהיו מוגבלים בשל מקום הפטירה או מקום המגורים.

ענת מימון: בנוסף, דובר על נושא המימון.

ענת מימון: אמרנו שמלוא המימון יעבור על-ידי הביטוח הלאומי ישירות לחברה שעוסקת בקבורה, מבלי שהמשפחה תהיה מעורבת בנושא - בלי השתתפות, סכום שהמשפחה תעביר, והסכום מוגבל בעד כפל הסכום שמופיע בתוספת לחוק שירותי הדת.

ענת מימון: בוועדה אני מדגישה שנאמר, שלא יהיה מצב שבעקבות הסכום המוגבל הזה הם לא יוכלו לקבור במקום מסוים או בסוג קבורה מסוים, כלומר הסכום הזה שמועבר אמור לכסות את מלוא ההוצאות של המקום שהם יבחרו ללא הגבלה במקום הקבורה.

ענת מימון: אלה העקרונות.

ענת מימון: נקריא את הנוסח אחר כך, אבל אלה היו העקרונות שהבאנו לידי ביטוי בנוסח.

אלי אלאלוף: בבקשה.

שלמה מור: בוקר טוב.

שלמה מור: שלומי מור, הביטוח הלאומי.

שלמה מור: ההצעה מצוינת ואנחנו שמחים עליה.

שלמה מור: אני רק רוצה לוודא – אני לא יודע אם יש פה נציגי חברות קדישא, שהמנגנון שלפיו הם לא יגבו שום דבר נוסף, כולל בתי עלמין סגורים?

ענת מימון: דובר על זה במפורש בראשונה.

שלומי מור: אני לא בטוח שזה בא לידי ביטוי בנוסח, ואני גם לא בטוח שבא לידי ביטוי בנוסח העובדה שהם לא רשאים לגבות דבר מהמשפחות הללו.

ענת מימון: כתבנו במפורש: לא יישא קרובו בתשלום כלשהו בשל הקבורה, כלומר מבחינתנו זה אמור לכסות את כלל המצבים, בלא שייגבה סכום מסוים.

ענת מימון: הוספנו את זה בדיון לקריאה ראשונה.

ענת מימון: השילוב בין זה שהם לא ישלמו כלום, והוא יכול לבחור, קרוב המשפחה, בכל מקום, אמור להביא לתוצאה שלא ישולם סכום נוסף – הבחירה בידיהם.

שלמה מור: בית עלמין סגור – כדאי לציין את זה?

קריאה: זה כתוב בנוסח החדש.

אלי אלאלוף: נקרא, ואם זה לא יהיה מספיק, נתקן בהתאם.

אלי אלאלוף: לא נעים לי לנזוף בחבריי חברי הכנסת, אבל אני לא מעריך חוסר נוכחות גם בנושא שנראה קטן, ולדעתי לא שולי.

אלי אלאלוף: לא חותמים על הצעת חוק בלי לקחת את האחריות, אז שיראו את זה כנזיפה.

ענת מימון: אקרא את הנוסח.

ענת מימון: הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 36), התשע"ט–2018.

ענת מימון: תיקון סעיף 7ב.

ענת מימון: 1.

ענת מימון: בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש"ל–1970‏ , בסעיף 7ב – (1) במקום כותרת השוליים יבוא "מקום קבורה והוראות לעניין הוצאות קבורה"; (2) האמור בו יסומן "(ב)" ולפניו יבוא: (א) נפגע שנפטר יובא לקבורה בבית עלמין אשר בחר בו קרובו, ולא יישא קרובו בתשלום כלשהו בשל הקבורה [לרבות בבית עלמין סגור כמשמעותו בסעיף 14א לחוק שירותי הדת היהודיים ובחלקה חריגה כמשמעותה בהוראות לפי חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995]; בסעיף זה, "קרוב" – הקרוב ביותר לנפגע לפי הסדר הזה: (1) בן זוגו; (2) בניו ובנותיו; (3) הוריו; (4) אחיו ואחיותיו; (5) אחיהם ואחיותיהם של הוריו.

ענת מימון: "; (3) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "נוסף על האמור ובלי לגרוע מהוראות כל דין, ישולמו הוצאות בשל רכישת חלקת קבר לקבורת נפגע שנפטר בבית העלמין שבחר קרובו לפי סעיף קטן (א), בסכום הנהוג לגבי קבורה באותה חלקה ובאותו בית עלמין ושלא יעלה על כפל התעריף הקבוע בתוספת הראשונה לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971‏; הסכום ישולם ישירות לחברה, כהגדרתה בהוראות לפי חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] התשנ"ה-1995, שטיפלה בקבורה ויתווסף לדמי הקבורה המשולמים לחברה כאמור לפי סעיף 266 לחוק הביטוח.

ענת מימון: ".

ענת מימון: תחולה.

ענת מימון: חוק זה יחול על קבורה של מי שנפטר עקב פעולת איבה ביום התחילה ואילך.

ענת מימון: אדגיש כמה נקודות.

ענת מימון: בסעיף קטן (א) יש בסוגריים: "לרבות בבית עלמין סגור ובחלקה חריגה".

ענת מימון: ככל שאנחנו לא מחריגים את זה בנוסח, לכאורה אין צורך בתוספת הזאת, אבל עלתה בקשה, להדגיש את זה בכל זאת.

ענת מימון: כנראה שניסוחית זה אפשרי, ולכן נוסיף את זה.

ענת מימון: מבחינת ההגדרות של בית עלמין סגור וחלקה חריגה, ההגדרה של בית עלמין סגור היא בחוק.

ענת מימון: ההגדרה של חלקה חריגה היא בתקנה 3א2 לתקנות הביטוח הלאומי.

ענת מימון: נבדוק את זה ניסוחית, בדיוק איך נפנה, אבל ברור לכולנו שהכוונה היא לאותה חלקה חריגה כפי שמוגדרת באותן תקנות, שמדובר על קבורה בבתי עלמין בשטחים מוגדרים שהוסכם עליהם בין המוסד לחברה ושמסומנים במפה וידועים.

ענת מימון: בנוסף, בפסקה (3), גם פה מדובר על הגדרת חברה.

ענת מימון: בנוסח לקריאה ראשונה דובר רק על חברה קדישא, אבל מבירור שעשינו, עלה שלא תמיד חברה קדישא היא שמבצעת את הקבורה; לפעמים מדובר במועצה דתית, רשות מקומית, ועד מקומי בישוב שיתופי, ולכן אנו מגדירים את זה כמו בתקנות הביטוח הלאומי, דמי קבורה.

ענת מימון: גם פה נמצא בנוסח איך נפנה.

ענת מימון: אדוני, בישיבה הקודמת דובר לגבי מי שהקבורה שלו מתבצעת בחו"ל, ונציגי הביטוח הלאומי הסבירו שמשולם להם סכום של 1,300 דולר, שזה בנוסף לסכום שמקבלים לפי התקנה פה, ונאמר שמבחינתנו, הוועדה אמרה שזה מספיק.

ענת מימון: שאלה נוספת ששאלתי לקראת הקריאה השנייה ושלישית היא לגבי מי שאינו יהודי, כי בנוסח שהיה לקריאה ראשונה דיברנו רק על חברה קדישא, ורצינו לראות מה קורה במצב שמי שלא יהודי, שנפטר במסגרת פעולת איבה, ואז הקבורה שלו מתבצעת בבתי עלמין שחברה קדישא לא מבצעת את הקבורה, אבל ברגע שאנחנו מפנים להגדרה של חברה, שכוללת גם את הוועד המקומי ומועצות דתיות וכל אדם אחר שמורשה לעסוק בקבורה, אנחנו מחילים את החוק הזה גם על מי שאינו יהודי- -

אלי אלאלוף: אז למה אנחנו מציינים פה בית קברות יהודי?

ענת מימון: לכן שינינו מחברה קדישא לחברה, ובית עלמין.

אלי אלאלוף: למה זה?

ענת מימון: חוק שירותי הדת היהודיים, בית עלמין סגור מוגדר שם.

ענת מימון: אני לא יודעת אם בקבורה של לא יהודים יש המושג הזה, בית עלמין סגור.

שמעון נבון: אין.

שמעון נבון: לא קיים.

ענת מימון: לכן לרבות בית עלמין סגור, זה רלוונטי לקבורה של מי שהוא יהודי, אבל כמובן שהחוק הזה יחול גם על קבורה של מי שאינו יהודי.

ענת מימון: רק אעיר שלפי מה שנאמר לי, יכול להיות ששם התשלום כן ייעשה ישירות למשפחה, כי לא תמיד יש חברות – אם תוכלו להרחיב על זה.

שמעון נבון: שמעון נבון, ביטוח לאומי.

שמעון נבון: מאחר שתשלום דמי הקבורה משולם אצלנו בהגדרה לחברה, יש מקרים שבהם אנחנו משלמים ישירות למשפחה.

שמעון נבון: בדרך כלל זה רק בנפטרים שאינם יהודים, ושאין חברת קבורה כלשהי באותו ישוב בו הוא נקבר.

שמעון נבון: לכן במקרים שבהם אנחנו משלמים ישירות למשפחה שעסקה בקבורה, ואנחנו לוקחים את זה מתוך ההגדרה של חברה.

שמעון נבון: אם כתוב חברה, זה יכול להיות חברה מכל סוג – מחברת קדישא ועד – ועד דתי או ועד מקומי וכן אדם אחר, יכול לעסוק בקבורה.

שמעון נבון: ומי שיכול לעסוק בקבורה זה רק אדם שהתקנות של חברות לענייני קבורה בחוק שירותי הדת היהודיים לא חל לגביו, וזה לא חל לגבי נפטר שאינו יהודי.

אלי אלאלוף: וזה מצוין פה?

שמעון נבון: זה מצוין בתקנה לגבי ההגדרה, בתקנות הביטוח הלאומי, דמי קבורה, בהגדרת חברה.

שמעון נבון: לכן הכנסנו את ההגדרה פה, שזה חברה, בהגדרה, ובמקרים האלה שיש נפגע אינו יהודי שמובא לקבורה על-ידי המשפחה – ובאמת כמעט אין מקרים כאלה שבהם נצטרך שלם את הסכום, כי בדרך כלל במגזר הלא יהודי אין רכישות של חלקות קבר.

שמעון נבון: אולי במקרים מיוחדים, אבל יהיו מועטים ביותר.

אלי אלאלוף: טוב.

שלמה מור: עוד דבר אעיר – כל התוספת הזאת היא מעבר למה שמשולם למשפחות נפגעי פעולות איבה על-פי התקנות שזה בגין ההוצאות הנלוות בגובה השכר הממוצע במשק, בגין הוצאות ההלוויה ודברים נלווים, שזה משולם בפרד.

שלמה מור: זו תוספת על כך.

שלמה מור: למען הסר ספק, זה מיתוסף על מה שניתן כבר היום.

ענת מימון: אם אפשר עוד שאלה לחדד את זה, למשרד לשירותי דת – כי הנציגים של חברה קדישא לא פה – בדיון הקודם הם אמרו שלא יגבו סכום נוסף, והם כן יאפשרו קבורה גם בחלקות היקרות ביותר.

ענת מימון: אני רוצה לוודא שזו הכוונה.

עובדיה ויזל סנקרי: עו"ד ויזל סנקרי, מהמשרד לשירותי דת.

עובדיה ויזל סנקרי: קודם כל, המשרד שלנו מברך על הצעת החוק המצוינת הזאת.

עובדיה ויזל סנקרי: צריך היה ליזום אותה לפני עידן ועידנים.

עובדיה ויזל סנקרי: שלא נצטרך להשתמש בה.

אלי אלאלוף: אמן.

עובדיה ויזל סנקרי: לפי גישת המשרד שלנו, אנחנו מצטרפים להצעה הזאת, כלומר משפחה שתבחר לקבור את יקירה בכל סוג של חלקת קבורה שקיימת בבית עלמין מסוים, תהיה החברה קדישא מחויבת להיענות לדרישתם.

אלי אלאלוף: טוב מאוד.

אלי אלאלוף: אני רוצה לתקן אמירה שלי מתחילת הדיון.

אלי אלאלוף: אמרתי שזו הצעת חוק של סיעה אחת.

אלי אלאלוף: טעיתי – עשיתי שיעורים.

אלי אלאלוף: אני כלול פה, אז זה לא סיעה אחת.

אלי אלאלוף: רוב סיעות הכנסת פה מיוצגות.

אלי אלאלוף: סליחה על הטעות שלי.

אלי אלאלוף: עוד הערות?

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד הצעת החוק?

אלי אלאלוף: זה בעצם הצעת תיקון.

אלי אלאלוף: בעד הצעת החוק – פה אחד

אלי אלאלוף: הצעת תיקון חוק הזאת אושרה.

אלי אלאלוף: זה עולה לקריאה שנייה ושלישית.

אלי אלאלוף: תודה רבה, הישיבה נעולה.