ועדת המשנה לענייני איו"ש, כנסת 20, פרוטוקול מספר 48, 2017-09-06 09:00

מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל האנשים.

מרדכי יוגב: הדיון הוא פתוח לפי סעיף 102(ב) לתקנון הכנסת.

מרדכי יוגב: תודה רבה לכל מי שהגיע, משרד הביטחון, פיקוד העורף, את"ק, מל"ל, משרד האוצר.

מרדכי יוגב: מי אמור להציג את החלק הראשון, סקירת פיגועי החדירה ליישובי יהודה ושומרון בשלוש השנים האחרונות, התרעות קיימות ופיגועים, ניתוח האיום?

סרן עזריאל פרילמן: אני יכול להציג את הדברים.

סרן עזריאל פרילמן: לא התבקשנו.

שמואל לטקו: ביקשנו ממשרד הביטחון סקירת פיגועי החדירה ליישובי יו"ש בשלוש השנים האחרונות.

סרן עזריאל פרילמן: אני אסקור את הפיגועים.

מרדכי יוגב: יש בהם משהו שהוא מסווג, סודי, או שזה כללי?

מרדכי יוגב: לא בעניין התרעות, אני שואל סטטיסטיקה אחורה.

סרן עזריאל פרילמן: יש דברים מבחינת מרכיבי הביטחון, שעדיף שלא ידעו נתיבי חדירה כאלה ואחרים.

מרדכי יוגב: בלי נתיבי חדירה, רק סטטיסטיקה של אירועים.

סרן עזריאל פרילמן: סטטיסטיקה של אירועים אין לי פה להגיד.

סרן עזריאל פרילמן: רק דבר אחד, בשנתיים האחרונות מבחינת מה שמוגדר מעגל פתוח, שזה מסע הרג ביישובים, הכמות שהייתה לנו מבחינת "גודל השעה", כפי שאנחנו מגדירים את זה בפיקוד מרכז, היו לנו הרבה יותר אירועים ממה שהיה לנו בתקופת האינתיפאדה השנייה.

שמואל לטקו: אתה מכיר את המצע לדיון?

סרן עזריאל פרילמן: עכשיו אני רואה.

שמואל לטקו: יפה.

שמואל לטקו: הבנת?

מרדכי יוגב: אני מבין לגמרי.

שמואל לטקו: הוא לא אשם.

מרדכי יוגב: זו בעיה שלנו.

מרדכי יוגב: ניתן לו להמשיך את מה שהוא אומר, אין פה שום דבר סודי, ולכן אין פה נתונים.

סרן עזריאל פרילמן: היו מספר אירועי חדירה במתווה של פיגוע מהתחלה ועד הסוף.

סרן עזריאל פרילמן: שם נרצחה דפנה מאיר, ויום למחרת היה האירוע בתקוע שם נדקרה הכלה של הרב פרומן.

סרן עזריאל פרילמן: שבוע אחר כך נרצחה שלומית קריגמן בבית-חורון.

סרן עזריאל פרילמן: באותה תקופה הייתה לנו חדירה לקדומים שנתפס מחבל בכניסה של משפחת גביש.

מרדכי יוגב: גביש זה מזמן.

סרן עזריאל פרילמן: אני מדבר על אירוע אחר.

סרן עזריאל פרילמן: באותו יום היה לאחד הילדים של משפחת גביש ברית, ותפסו מכניסה לבית שלהם מחבל שבא לדקור את אשתו בקדומים.

סרן עזריאל פרילמן: היה לנו במעלה שומרון שני מחבלים שנתפסו עם סכינים.

סרן עזריאל פרילמן: היה לנו כמובן בנווה-צוף.

סרן עזריאל פרילמן: בעלי היו שני אירועים.

סרן עזריאל פרילמן: פעם אחת נדקר רב סרן, אני לא זוכר את שמו, בשכונת היובל, ופעם אחת שני המחבלים נתקעו שם במרכיבי הביטחון וברחו לקריוּת.

סרן עזריאל פרילמן: היו עוד פעמיים שמרכיבי הביטחון עלו ותפסו אותם בקריוּת.

סרן עזריאל פרילמן: היה לנו ברחלים שני מקרים, פעם אחת חדרו והצליחו לשבש את זה ופעם אחת מרכיבי הביטחון מנעו חדירה.

סרן עזריאל פרילמן: היה הרצח של הלל אריאל לפני שנה וחודש וחצי בקריית-ארבע.

סרן עזריאל פרילמן: מקווה שסגרתי את כל אירועי החדירה של פח"ע.

אסף דורון: מה שסקרת כרגע זה בשלוש השנים האחרונות?

סרן עזריאל פרילמן: זה בשנתיים האחרונות.

סרן עזריאל פרילמן: מקווה שלא פספסתי אירוע כזה או אחר.

ישראל גנץ: הייתה דקירה בפסגות, ילדה שנדקרה.

סרן עזריאל פרילמן: נכון.

סרן עזריאל פרילמן: זה היה בראש השנה לפני שלוש שנים.

איתן יצחק: מחבלים שהגיעו לכניסה ליישוב אדם ונעצרו.

סרן עזריאל פרילמן: מעבר לזה יש הרבה אירועים שהם גניבות, וגם משפחת פוגל התחיל כגניבה והתפתח למה שכולנו יודעים.

אסף דורון: איך בסוף אתם מגדירים אירוע כזה?

סרן עזריאל פרילמן: אנחנו מגדירים אותו כפיגוע.

סרן עזריאל פרילמן: אני עכשיו דיברתי על אירועים שהתחילו כפיגוע ונגמרו כפיגוע.

סרן עזריאל פרילמן: אני אומר שמעבר לזה יש עוד לא מעט חדירות שהן לא נחשבות פיגועים, כי ב"ה לא הסתיימו בתוצאה טראגית כמו משפחת פוגל באיתמר לפני 6.5 שנים.

אסף דורון: אבל כולם מנותרים על-ידי מרכיבי הביטחון באותה מידה.

סרן עזריאל פרילמן: נכון.

מרדכי יוגב: זאת אומרת, אם אני מתייחס לסטטיסטיקה של הרוגים בשנתיים האחרונות, כמה הרוגים יש כתוצאה מחדירות ליישובים?

סרן עזריאל פרילמן: שישה הרוגים, אם אני לא טועה, ועוד שלושה פצועים.

מרדכי יוגב: עוד משהו שאתה רוצה לשים כרגע, עזריאל?

סרן עזריאל פרילמן: יש הרבה לקחים שעולים מהפיגועים האלה לגבי מרכיבי הביטחון, ועל זה אנחנו באים לדבר עכשיו.

סרן עזריאל פרילמן: בסוף צריכים לבנות חליפה מלאה ליישובים.

סרן עזריאל פרילמן: אם נותנים חליפה חלקית, קשה מאוד להתמודד עם האירועים.

סרן עזריאל פרילמן: אם אנחנו מדברים על נווה-צוף, החליפה שם נכון להיום לא נותנת מענה שלם, כך שבסוף המפעיל שיושב ושומע שהגדר צועקת לו, לא באמת יודע להגיד.

סרן עזריאל פרילמן: זה נכון שהוא צריך לעשות את כל הפעולות ואת כל הסד"כ, אבל בקצה הוא לא יודע להגיד אם זה גשם שיורד עכשיו או חזיר בר שהתנגש, כי אין לו את יכולת הזיהוי הוויזואלית.

מרדכי יוגב: למרות שלהערכתי בנווה-צוף היה אפשר לזהות, אבל זו כבר מקצועיות של סייר וממלא מקום רבש"צ.

מרדכי יוגב: את זה אני אומר לכם פה.

מרדכי יוגב: נסעתי על הגדר במוצאי שבת וראיתי את התלתלית למעלה מעוכה.

שלמה וקנין: מה שכולנו לא ראינו.

סרן עזריאל פרילמן: הייתי בשטח עם האנשים פה, אנחנו לא ראינו.

סרן עזריאל פרילמן: יש לנו היישובים הלא-חוקיים בגזרה, שהם אירוע אחר לגמרי, שעליהם אין לנו בכלל מרכיבי ביטחון.

סרן עזריאל פרילמן: אין שום התייחסות לגביהם.

סרן עזריאל פרילמן: ההתיישבות הזאת רק גדלה וגדלה.

סרן עזריאל פרילמן: אנחנו מדברים על מאחזים שאף אחד לא נותן את הדעת לאירוע הזה, אירוע ביטחוני שאין לו מענה.

מרדכי יוגב: האם התקיים דיון אצל אלוף פיקוד המרכז?

מרדכי יוגב: האם יש מסקנות של האלוף לעניין, והאם אפשר לקבל אותן?

סרן עזריאל פרילמן: לגבי איזה עניין?

מרדכי יוגב: לגבי שלוש הנקודות שהעלית.

מרדכי יוגב: האחת, הסטטיסטיקה של ריבוי אירועי חדירה בשנתיים האחרונות, מהם שישה הרוגים ושלושה פצועים.

מרדכי יוגב: השנייה, לקחים של הצורך בחליפת מיגון מלאה, כי אחרת יש פרצות שאינן ניתנות לשליטה על-ידי כוחותינו או שמנוצלות על-ידי המחבלים.

מרדכי יוגב: השלישית זה היישובים הלא-סטטוטוריים שאין להם כלל מרכיבי ביטחון.

אל"מ גולן ואך: אני מציג את זה.

אל"מ גולן ואך: אני מייצג גם את אג"ת ואת פיקוד המרכז בכל מה שנוגע למענה הנדרש לאור לקחי האירועים הללו ולפניהם, בשנים האחרונות.

מרדכי יוגב: עלו פה שלוש נקודות חשובות.

מרדכי יוגב: אומר פה את הערתו של מנהל הוועדה, שאנחנו באמת ביקשנו לקיים פה חלק חסוי יותר כסקירת קמ"ן על הפיגועים ועל הסטטיסטיקה שלהם כדי להבין אם אנחנו מחמירים או מקלים.

מרדכי יוגב: אתמול היה סיור קבינט בשאלה האם כן או לא לחסום את מדבר יהודה ב-3 מיליארד ב"חומת מגן", האם את ה-3 מיליארד האלה צריך היה להשקיע במדבר יהודה או באיום אחר.

מרדכי יוגב: אישית אני חושב שגבול הצפון בעוד שנתיים-שלוש, או לצורך העניין מרכיבי ביטחון בקצת יישובים ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: כי מאיפה נהרגים אנשים?

מרדכי יוגב: כך גם הייתה החלטת רמטכ"ל לפני כשנה, ככל שאני זוכר פה בדיון, שנאמר שתינתן עדיפות למרכיבי ביטחון ביישובי יהודה ושומרון, כי את עזה יחסית כיסו.

מרדכי יוגב: בצפון האירוע הוא אולי חמור יותר, אבל הוא עתידי קצת.

מרדכי יוגב: ביהודה ושומרון נהרגים אנשים.

מרדכי יוגב: אמר וגם ניבא מה יקרה השנה.

מרדכי יוגב: כדאי שנבדוק את עצמנו.

מרדכי יוגב: בעניין הזה אני מבקש מפיקוד המרכז, שיעבירו את זה אלינו לוועדה תוך שבוע בצורה סדורה.

אסף דורון: אתה תתייחס לזה, לא?

אל"מ גולן ואך: אני אתייחס לא למה שחבר הכנסת יוגב דיבר פה.

אל"מ גולן ואך: אני אתייחס כרגע למסקנות של פיקוד המרכז לגבי המענה הנדרש.

אל"מ גולן ואך: אני לא נובע בסטטיסטיקות או בהתרעות.

מרדכי יוגב: אני רוצה דוח סטטיסטי של אירועים, כדי שנדע לבסס את דברינו.

מרדכי יוגב: אתה סקרת שנתיים, אז בוא נראה את זה בחתך של שנה ביחס לשלוש השנים האחרונות.

מרדכי יוגב: כמובן בדוח סודי להנהלת הוועדה ואיומים כפי שהם מסוכמים בפיקוד המרכז, כפי שפיקוד המרכז רואה אותם, כפי שהגורם המרחבי האחראי לעניין.

מרדכי יוגב: אחרי זה בתוכנו, בהכנה שלנו המקצועית, ננסה גם כן לקדם בכל הדרכים שעומדות לרשותנו ונסתייע בזה בכל רמת סיווג שזה יגיע אלינו.

ישראל גנץ: כמו שאתה אומר, שצריך לתת את הסטטיסטיקה ואת המספרים המדויקים.

ישראל גנץ: אני מבקש להזכיר שהיה פיגוע באפרת, פעמיים.

ישראל גנץ: בבנימין בגזרה שלי בשלוש השנים האחרונות יש שלושה פצועים.

ישראל גנץ: עכשיו אצל סלומון.

ישראל גנץ: בפסגות היה.

ישראל גנץ: שלושה פצועים זה רחוק מהמספר.

מרדכי יוגב: אתה צודק.

מרדכי יוגב: ההערה ברורה, ולכן אנחנו מבקשים, עזריאל, שפיקוד המרכז ומערכת הביטחון תעביר אלינו את הנתונים האלה בצורה מדויקת.

מרדכי יוגב: אומר עוד דבר אחד כהקדמה, ואז נעשה סיבוב לשמוע את כולם, את משרד הביטחון, את המל"ל, את פיקוד העורף.

מרדכי יוגב: כעת חיה לפני שנה, וכן בהכנה של התקציב הדו-שנתי של 2018-2017, הועלה צורך של כ-308 מיליון שקלים.

עמיקם סבירסקי: 318.

מרדכי יוגב: כתוב לי פה 308, ואני נזכר שאתה צודק.

מרדכי יוגב: אני מסתכל לאורך כל הדרך גם בראייה כוללת של הגזרות האחרות.

מרדכי יוגב: אין לי סמכות לטפל בהן בועמ"ש הזה, אבל הן לא נסתרות מנגד עינינו ואני לפחות מטפל הרבה מאוד בנושא הצפון בכל היבט שהוא של הגליל, בהיבט של הדמוגרפיה, בהיבט של הבריאות, בהיבט של המיגון, יחד עם עוד חברים, בעיקר איל בן ראובן, שאנחנו משתדלים לדחוף גם פה בוועדה.

מרדכי יוגב: לא נעלמו מעיני הצרכים שבצפון הם הרבה יותר חריפים, לעתיד שאי אפשר לדעת אם הוא קרוב, בינוני או רחוק.

מרדכי יוגב: אף על פי כן, העניין הזה של מרכיבי ביטחון ביו"ש כבר נבחן, רק לאחרונה בנווה-צוף, והנחנו שלוש מדרגות ליישובי השב"מ ב-30 מיליון שקלים, ואחרי זה ל-50% מיישובי יו"ש ב-100 מיליון שקלים, ותקצוב מלא ב-318 מיליון שקלים עבור כלל הדרישות של פקמ"ז.

מרדכי יוגב: אני מבין מהזמן האחרון, כתוצאה מביצוע השב"מ בעתניאל, שהעלויות של השב"מ הן יותר יקרות, ואז גם על זה דיברנו, לחפש דרכים חלופות של שב"מ.

מרדכי יוגב: אני לא בא לאפיין שום דבר בנושא אמצעי הגנה, מיגון או אמל"ח.

מרדכי יוגב: מדי פעם מתקשרים אלי כל מיני אנשים שחושבים שאני מתעסק בזה, ואני בדרך כלל מפנה אותם או לרמ"ח מיגון או לקב"ט יש"ע כדי לא לגעת לא בחברות ולא בעסקים ולא בכספים.

מרדכי יוגב: אני גם לא חושב שאני גורם, לא כספי ולא מקצועי, לאבחן מה נכון ומה לא.

מרדכי יוגב: יחד עם זאת, להבהיר את הצורך או להגדיר את הצורך, אני חושב שזה חשוב.

מרדכי יוגב: אני מודע לכך שהייתה ישיבה עם שר הביטחון לפני שבוע.

מרדכי יוגב: עד כאן אני במודעות לדברים.

מרדכי יוגב: אני אומר שוב, האיום הוא מוחשי, בואו נראה מה יש במציאות הזאת לנגד עינינו ומה אנחנו עושים אתה.

אסף דורון: גולן, יש משהו בדברים שלך שצריכים לסגור את הישיבה?

אל"מ גולן ואך: לא.

אסף דורון: כל מי שעומד להתייחס פה לאיזשהו עניין שהוא חושב שהישיבה צריכה להיסגר, שייתן התרעה מוקדמת.

איתן יצחק: אני ממליץ, כדי שלא נחשוב על כל משפט, נחליט עכשיו.

מרדכי יוגב: בסדר גמור.

מרדכי יוגב: אם יש משהו שהוא בעיניכם סודי, תגידו אותו אחר כך באופן בין-אישי.

אסף דורון: העניין הוא שאנשים רוצים לדבר בפתיחות ולהביא את התפיסה המקצועית שלהם.

מרדכי יוגב: אנשים ידברו בפתיחות.

מרדכי יוגב: יש פה דובר הוועדה.

אסף דורון: אבל הפרוטוקול גלוי, הוא עולה לאינטרנט.

מרדכי יוגב: הפרוטוקול גלוי, עולה לאינטרנט.

מרדכי יוגב: אם מישהו רוצה להגיד משהו אחר כך בצורה מסווגת – בסקירת פיקוד מרכז לא היה שום דבר מסווג, הכול עיתונאי ואפשר לאסוף אותו.

אל"מ גולן ואך: במצגת עצמה יש חלקים שהם לוועדה בלבד.

אל"מ גולן ואך: לא אדבר עליהם.

אל"מ גולן ואך: אני אעביר עותק אליכם בלבד.

מרדכי יוגב: בסדר גמור.

אל"מ גולן ואך: אני רוצה לנצל את הוועדה כדי להגיד דברים שהם מובנים מאליהם, ולדבר קודם כל לגבי החלטות שהתקבלו בעבר ולדעתי הן מעוכבות מסיבות שאני לא מבין אותן.

אל"מ גולן ואך: ראשית, כשאנחנו מדברים על מרכיבי ביטחון ומיגון, אני יכול לציין שבשנים האחרונות אני לא בא לייצג פה לא את משרד האוצר ולא את את"ק.

אל"מ גולן ואך: אני מייצג רק את המענה כפי שהוא ניתן דרך פיקוד העורף.

אל"מ גולן ואך: אני חושב שעמיקם אחר כך בהתייחסות שלו יסכים אתי.

אל"מ גולן ואך: חלה עלייה בתקצוב למרכיבי ביטחון.

אל"מ גולן ואך: אני מדבר כרגע על שנת 2018-2017 בעקבות ההסכמות בין משרד הביטחון לבין האוצר.

אל"מ גולן ואך: הייתה עלייה בתקציב מרכיבי הביטחון.

אל"מ גולן ואך: אני יכול להגיד שפיקוד העורף תוקצב בשנים האחרונות בכ-60 מיליון שקלים בממוצע בשנה למרכיבי הביטחון.

אסף דורון: לאיו"ש או בכלל?

אל"מ גולן ואך: כלל ארצי.

אל"מ גולן ואך: בשנים 2018-2017 יש לו תקציב של 85 מיליון שקלים.

אל"מ גולן ואך: אני מדבר רק על פיקוד העורף, אחרי זה עמיקם יוסיף את שלו.

מרדכי יוגב: זה ביחד עם שנות האנורקסיה.

מרדכי יוגב: אבל עמיקם, שמכיר גם את השנים שלפני כן, לא היה יותר לפני 2013?

עמיקם סבירסקי: היו תקופות.

אל"מ גולן ואך: אני מדבר כרגע על שלוש השנים האחרונות לפחות לפני הדבר הזה.

מרדכי יוגב: הערה פוליטית, אני סוגר אותה בצד.

מרדכי יוגב: יש עתיד ומשרד האוצר, סלש ההבנות של עפר שלח בשנים ההן בנושאי ביטחון, היו נגועות בחסר.

מרדכי יוגב: המערכת סבלה כולה, לא רק בנושא מרכיבי ביטחון.

אל"מ גולן ואך: אני מדבר כרגע על מרכיבי ביטחון.

אל"מ גולן ואך: בעקבות הדבר הזה אפשר לראות בעותק שהגשנו לוועדה 54 פרויקטים, שחלקם הגדול הוא בעיגום תקציבי ביחד עם היחידה להתיישבות, וחלקם מהתקציב עצמו שהגיע לפיקוד העורף של מרכיבי ביטחון.

אל"מ גולן ואך: חלקם הם מרכיבי ביטחון טכנולוגיים בנגיעות.

שמואל לטקו: כמה מהם ביהודה ושומרון?

אל"מ גולן ואך: מה שפירטתי פה הוא רק ביהודה ושומרון.

שמואל לטקו: והסכום הוא כללי, 85 מיליון כל שנה?

אל"מ גולן ואך: נכון.

אל"מ גולן ואך: 85 מיליון כל שנה לעורף.

אל"מ גולן ואך: מתוכו יש תקציב התעצמות שאני לא אגע בו אחר כך.

אל"מ גולן ואך: חלקו מפורט בפנים.

שלמה וקנין: מדוע אי אפשר לומר אותו בסך הכול כללי?

אל"מ גולן ואך: אני מעדיף לא לציין אותו.

אל"מ גולן ואך: שלמה, אתה תשקול את עניינך.

מרדכי יוגב: אני שואל שאלה מקדימה את את"ק, את אמיר, וגם את נציגת האוצר.

מרדכי יוגב: בתקציב עצמו, במרכיבי ביטחון ב-2017, היה 294.700, הרשאה להתחייב 130.

מרדכי יוגב: איפה זה התמסמס?

מרדכי יוגב: זה ירד לסכומים שהם 110 סך הכול, או משהו קרוב לזה.

אמיר ברגר: קודם כל, זה לא התמסמס.

אמיר ברגר: בדיון ב-23 בינואר הסברתי ופירטתי את הנתונים.

אמיר ברגר: אני יכול לחזור עליהם.

אמיר ברגר: ה-294 כולל גם נושא של התגוננות אזרחית, גם כאן יש כ-100 מיליון שקלים.

אמיר ברגר: מעבר לזה יש נושאים נוספים.

אמיר ברגר: זה כולל מיגון ניוד, זה כולל רשימה של נושאים.

מרדכי יוגב: במיגון הניוד זה 45 מיליון שתקועים בוועדת הכספים?

אמיר ברגר: לא.

אמיר ברגר: זה 30 מיליון של שנה שעברה ועוד 15 מיליון שהתקבל במהלך השנה.

מרדכי יוגב: אבל זה קואליציוני.

מרדכי יוגב: זה לא משרד הביטחון.

מרדכי יוגב: אתה לא יכול להכניס קואליציוני בשורה תקציבית.

מרדכי יוגב: זה שורה תקציבית.

אמיר ברגר: הקואליציוני בא לידי ביטוי בתקציב שמגיע.

אמיר ברגר: זה חשבון בנק.

אמיר ברגר: בחשבון הבנק כרגע יש גם 45 מיליון האלה.

אמיר ברגר: אלה לא 45 מיליון שתקועים בוועדה, אני מזכיר.

אמיר ברגר: יש 30 מיליון שתוקצבו ב-2016 מראש, זו תוכנית של 2016.

אמיר ברגר: זה של 2016.

אמיר ברגר: מעבר לזה התקבלו השנה 15 מיליון מתוך 60 המבנים, ועוד 45 מיליון בעזרת השם.

אל"מ גולן ואך: אני מצטרף לנושא של 45 מיליון.

אל"מ גולן ואך: אני חושב שאחרי זה אפשר לשבת יותר על הנושא של השורות התקציביות.

אל"מ גולן ואך: ראשית, רציתי להגיד שהייתה תוספת.

אל"מ גולן ואך: בעקבות התוספת הזאת יש לא מעט פרויקטים שרצים כרגע בשטח.

אל"מ גולן ואך: מניתי כרגע פה 54 שבהם.

אל"מ גולן ואך: בתוך התקציב התוספתי הייעודי של שנת 2018-2017 יש 3.5 יישובי שב"מ מתוך יישובי השב"מ שהיו צריכים להיות מושלמים, שחלקם כבר הושלמו.

מרדכי יוגב: בלי לפרט, זה מה שנמצא פה, סטטוס פרויקטים לתקציב קיים?

אל"מ גולן ואך: כן.

מרדכי יוגב: אבל אלה בחלקם הם דברים ישנים, לא מהשנה.

אל"מ גולן ואך: נכון.

אל"מ גולן ואך: מה שאני מסביר פה הוא שהייתה תוספת תקציבית בשנתיים האחרונות.

אל"מ גולן ואך: מאז רצח הזוג הנקין – אני כרגע מדבר רק על מרכיבי ביטחון.

אל"מ גולן ואך: היו תקציבים נוספים שעמיקם אחר כך יפרט עליהם.

אל"מ גולן ואך: אני כרגע לא בא להגיד שלא קרה שום דבר, בהמשך לסקירה של עזריאל, אזרחים נרצחים ומדינת ישראל לא עושה שום דבר.

אל"מ גולן ואך: היו ועדות, היו החלטות, היו החלטות ממשלה, היו תקציבים שהגיעו.

אל"מ גולן ואך: אני כרגע אפרט את הסטטוס הקיים אל מול הצורך, אבל המציאות היא שהיו תקציבים ויש הרבה פרויקטים שרצים בשטח, ויש יישובים שבעוד אנחנו מדברים עליהם עכשיו, עובדים עליהם ומתקינים עליהם את מיטב הטכנולוגיות שיש כדי להגן על האזרחים.

אל"מ גולן ואך: דבר שני, בעניין מה שאמיר אמר קודם.

אל"מ גולן ואך: הדיון פה עוסק במרכיבי ביטחון, ומיגון הניוד הוא הרבה פעמים נידון בוועדות נפרדות.

מרדכי יוגב: כן, אני מוציא אותו.

מרדכי יוגב: אני רק אומר את הסטטוס שלו, שהוא יחייב אותנו לעשות דברים שאני עוד לא יודע מה.

אל"מ גולן ואך: אתה בוודאי מקבל את הסטטוס מדי פעם.

אל"מ גולן ואך: אנחנו מצויים בפני משבר של התעשיות.

אל"מ גולן ואך: אני אומר את זה בצורה לא פומפוזית.

אל"מ גולן ואך: עמיקם ביקר במפעלים עצמם.

אל"מ גולן ואך: חברות שמדינת ישראל אמרה להן: סעו קדימה, תפתחו אב-טיפוס של אוטובוס ממוגן, כי מדינת ישראל הולכת להשקיע בזה כספים.

אל"מ גולן ואך: רכשו ציוד מאוד יקר, פיתחו טכנולוגיות, שכרו עובדים, וכרגע פסי הייצור עומדים שוממים.

מרדכי יוגב: "הארגז" ו"מרכבים".

אל"מ גולן ואך: גם "מרכבים", שהיא חברה ותיקה, ובוודאי "הארגז", מצויים כרגע עם תקציב שהוא מאוד מאוד חסר.

שלמה וקנין: גם "גלובל", שאלה הרכבים הקטנים, סוואנות, גם הוא לקראת הודעה שעד סוף החודש הזה הוא חייב להתחיל לפזר אנשים.

מרדכי יוגב: אני אנצל את המציאות שאנחנו לא יכולים לנהל עוד דיונים במהלך הפגרה הזאת, אלא לצערי רק אחד לחודש, זה מרכיבי הביטחון והסלולר בספטמבר.

מרדכי יוגב: בכל זאת אני אפנה גם לעמיקם וגם אליך, איתן, וגם לאוצר, ואני אעשה מה שאעשה מול שרים ומול אחרים.

מרדכי יוגב: העניין הזה ש-45 המיליון האלה תקועים ב-flat שהוא במחלוקת בין יושב-ראש ועדת הכספים חבר הכנסת משה גפני לבין האוצר, ולכן הוא איננו מוכן להעביר את כל ה-flat הזה ואינני יודע בכלל מה הם המרכיבים הנוספים שבתוכו, וזה עושה גם בעיה של הצלת חיים.

מרדכי יוגב: אני מאתמול מודע לכך שיש כרגע ילדים שמפחדים לעלות לאוטובוסים, כי הם חוו דרדור אוטובוסים.

מרדכי יוגב: אתמול שמעתי שני סיפורים כאלה על ילדות, שכנים שלי בנריה, שחוו אי בלימה של אוטובוס והתהפכות שלו בסוף בסלע בצד הדרך.

מרדכי יוגב: הורידו אותם והביאו אוטובוס אחר, ואת האוטובוס הזה גררו.

מרדכי יוגב: לא ידעתי על המקרים האלה עד אתמול.

מרדכי יוגב: כל התקיעה הזאת היא גם בעיה של הצלת חיים, גם בהיבט בטיחותי, גם בהיבט ביטחוני, והיא גם בעיה של אובדן תעשיות כרגע כתוצאה מכך.

מרדכי יוגב: אני פונה אליכם בבקשה.

מרדכי יוגב: אני אפעל בדרכים שלי, שאני עוד לא יודע מה הן, דרכים שאני לא אוהב אותן.

מרדכי יוגב: מגובש אצלי משהו אחד רלוונטי.

מרדכי יוגב: עמיקם, האם יש לך עוד משהו לומר כהיצע לפעולה, לפני שנסגור סוגרים בנושא המיגון ונחזור למרכיבי הביטחון?

עמיקם סבירסקי: אני מצטרף למה שגולן אומר.

עמיקם סבירסקי: כשמדברים היום על יהודה ושומרון, מקצה לקצה, תחת הכותרת מרכיבי ביטחון, אי אפשר להתעלם מדברים נוספים שקורים בשטח כל הזמן.

עמיקם סבירסקי: האחד זה מיגון הניוד, דבר שני זה המיגון של רכבים פרטיים, מה שנקרא נגד אבנים, בקת"בים, כבישים עוקפים, תכנון כבישים עוקפים, תאורת צמתים, תאורת כבישים, ממסרי קשר, שב"מים.

עמיקם סבירסקי: כלומר, יש פה סל ענק של אמצעים שזורמים ליהודה ושומרון, בצדק, וזה לא תחת הכותרת מרכיבי הביטחון ביישוב הבודד.

עמיקם סבירסקי: כלומר, מקצה לקצה בשטח הזה של יהודה ושומרון מושקעים, לפחות בשנתיים האחרונות בהיבט שלנו, על אותם תקציבים קואליציוניים שדיברתם עליהם מ-90 המיליון האלה שהגיעו אלי להפעלה דרכי במשרד הביטחון – אתן פה את הפירוט אחר כך – מדובר פה על מרכיבים שהם לא המרכיבים העיקריים ביישובים.

עמיקם סבירסקי: לא שב"מים ולא מצלמות ולא גדרות אלקטרוניות וכו'.

עמיקם סבירסקי: מה כן?

עמיקם סבירסקי: כבישים עוקפים, שזה מרכיב מאוד חשוב ביהודה ושומרון, תאורת הצמתים ותאורת הכבישים מאוד חשובה לביטחון ביהודה ושומרון, רכבים ורענון של דברים, הכול נכלל, וזה לא במצגת שיציג פה עוד מעט גולן.

עמיקם סבירסקי: יש פה הרבה מאוד תקציבים נוספים שנמצאים היום בשטח תחת הכותרת מרכיבי ביטחון.

עמיקם סבירסקי: אני אפרט אחר כך בזמני מהתקציבים שלנו, מה קרה בשנים האחרונות ביהודה ושומרון.

עמיקם סבירסקי: אני לא אכנס לרזולוציה של היישוב הבודד, אבל ברמת העיקרון במועצות האזוריות והמקומיות, באילו נושאים אנחנו עוסקים אתן.

עמיקם סבירסקי: בינואר 2016, אחרי הפיגוע שבו נרצחו בני הזוג הנקין, היה דיון במשרד הביטחון, בראשותו של בוגי יעלון.

עמיקם סבירסקי: בדיון הזה היו נציגי פיקוד המרכז, רמ"ט הפיקוד, פיקוד העורף, אלוף הפיקוד וכל הגורמים האחרים שעסקו בביטחון יהודה ושומרון.

עמיקם סבירסקי: באותה ישיבה אישר שר הביטחון את ההמלצה של פיקוד מרכז ופיקוד העורף להשלמת מרכיבי הביטחון ביהודה ושומרון בהיקף של 318 מיליון שקלים.

עמיקם סבירסקי: אבל באותו סיכום הוא אומר שהתקציב הזה חייב להגיע לאישור בקבינט ויידרש מהאוצר להעמיד את התקציב.

עמיקם סבירסקי: כלומר, מאז ינואר 2016 עד היום, מהתקציב הזה לא ראינו שקל אחד.

אסף דורון: הקבינט התכנס ספציפית על הסעיף הזה?

שלמה וקנין: מי היה אמור להעלות את זה?

עמיקם סבירסקי: שר הביטחון אז.

שלמה וקנין: כי התוכנית הזאת אושררה גם אצל שר הביטחון הנוכחי.

שלמה וקנין: השאלה מי מהם היה אמור להעלות.

עמיקם סבירסקי: שר הביטחון הנוכחי עוד לא התכנס לאירוע.

עמיקם סבירסקי: הוא אשרר את הסיכום ההוא והוא מתכוון לקיים דיון בעקבות הפיגוע האחרון, ב-5 בספטמבר, דיון אצלו עם כל הגורמים שאמרתי.

עמיקם סבירסקי: זה כבר יתכנס לתוכנית של גולן, שהיא כבר 375 מיליון שקלים, לא 318 מיליון.

עמיקם סבירסקי: יש פה עוד כמה דברים חדשים.

עמיקם סבירסקי: בעניין הזה אני רוצה לומר, שאנחנו מתכנסים מעת לעת אחרי אירוע, במקרה הזה אירוע בחלמיש, כי אם לא היה אירוע בחלמיש לא היינו יושבים פה היום והמצב היה ממשיך לזחול ולהיות כמו שהיה עד עכשיו.

עמיקם סבירסקי: אם אתן סתם דוגמה בחלמיש, אנחנו בתוכנית שלנו, בלי קשר לאירועים, התחלנו למגן את חלמיש מתוך הבנה שהאיום על האזור הזה הוא איום שחייב לקבל תשובה מיידית.

עמיקם סבירסקי: אני אומר תשובה מיידית, מבחינתנו זה נוהל קרב קצר יחסית.

עמיקם סבירסקי: השקענו בחלמיש, בנווה-צוף, בשלב ראשון גידור אלקטרוני שהוכיח את עצמו בפיגוע הזה.

עמיקם סבירסקי: ההשלמה שלו צריכה להיות עכשיו, בלי קשר לפיגוע.

עמיקם סבירסקי: הדברים נחתמו ונסגרו במשרד ימים לאחר מכן, להשלים שם את המצלמות.

עמיקם סבירסקי: לכן יש פה מעטפת ביישוב אחד של למעלה מ -3 מיליון שקלים.

עמיקם סבירסקי: אבל כנראה שזה מה שצריך.

עמיקם סבירסקי: אבל הפיגוע בחלמיש אותר.

עמיקם סבירסקי: הייתה נגיעה בגדר, שלוש נגיעות בהפרש של כמה שניות, באופן ברור.

עמיקם סבירסקי: אם הייתה תגובה נכונה, יכול להיות שהתוצאה הייתה שונה.

עמיקם סבירסקי: לא בטוח.

עמיקם סבירסקי: גם אם היו מצלמות, לא בטוח שהתוצאה הייתה שונה.

עמיקם סבירסקי: כי התגובה שקשורה באנשים באותו זמן, באותו לילה, באותו מקום, היא תגובה שהייתה שגויה בחלק מהזמן.

עמיקם סבירסקי: אני לא נכנס כרגע לתחקירים, יש תחקירים.

עמיקם סבירסקי: בלי קשר לאירוע, תקציבים זורמים, ובצדק, לחיזוק ההתיישבות ביהודה ושומרון, על-פי תיעדוף של פיקוד המרכז ופיקוד העורף.

עמיקם סבירסקי: כך שיש יישובים יותר מאוימים, אז השקל הראשון יהיה שם.

עמיקם סבירסקי: יש יישובים פחות מאוימים, השקל השני יהיה שם, או לא בכלל, או יידחה לשנה לאחר מכן.

עמיקם סבירסקי: זה בתקציבים הקיימים.

עמיקם סבירסקי: מהתקציבים התוספתיים שהיו צריכים להגיע, אנחנו לא זכינו לתקציבים נוספים, ואני אומר את זה פה כי יש דיון אצל שר הביטחון ב-5 בספטמבר גם בעניין הזה.

ליאור בראון: אני רוצה להתייחס לדברים שאמרת.

ליאור בראון: פניית ה-flat שהועברה לפני כמה חודשים להערכתי לכנסת, היא למעשה מימוש של החלטת ממשלה שהתקבלה בסוף שנת 2016.

ליאור בראון: כלומר, ה-flat בוצע בהתאם להחלטת הממשלה, הועבר לכנסת והוא מונח לפתחה של ועדת הכספים כבר תקופה לא מבוטלת.

מרדכי יוגב: כארבעה חודשים.

ליאור בראון: רציתי להבהיר שהפנייה הזאת עומדת לפתחה של ועדת הכספים, מבחינת משרד האוצר.

מרדכי יוגב: אנחנו בהידברויות מתמידות.

ליאור בראון: נכון.

ליאור בראון: אבל רציתי לציין, מאחר שזה הופנה גם לאוצר, ולהבהיר שמבחינת משרד האוצר זה הועבר לוועדת הכספים וזה מונח לפתחה.

מרדכי יוגב: הבטן שלי לא כואבת עליכם.

עמיקם סבירסקי: אני רוצה להבין.

עמיקם סבירסקי: החלטת ה-flat זה על מיגון הניוד.

שלמה וקנין: כן, נכון.

מרדכי יוגב: היא אולי כן כואבת עליכם בזה שהכנסתם את זה ל-flat.

מרדכי יוגב: כי חשבתי שדברים של הצלת חיים לא צריכים להיות בתוך בריכה שאני לא יודע מה יש בה.

מרדכי יוגב: מדגי זהב ועד בוץ.

מרדכי יוגב: זו המציאות.

מרדכי יוגב: למה עושים flat?

מרדכי יוגב: כדי להצל על הצל.

מרדכי יוגב: כמו חוק ההסדרים.

ליאור בראון: כשמתקבלות החלטות לאחר אישור התקציב, שזה מה שהיה במקרה הזה, מתבצע ה-flat כדי להתכנס למסגרת התקציבית של חוק הגירעון.

מרדכי יוגב: אבל זה כבר עבר, היסטוריה.

מרדכי יוגב: אנחנו מחפשים איך אנחנו מחלצים את זה לעתיד.

אל"מ גולן ואך: עוד מילה וחצי על כלל הארץ, למה איו"ש ולמה לא איו"ש.

אל"מ גולן ואך: כרמ"ח מיגון, אנחנו מתעסקים גם בנושא מיגון.

אל"מ גולן ואך: ועדת החוץ והביטחון עוסקת לא מעט בנושא של מיגון יישובים והחלפות למיגון יישובים.

אל"מ גולן ואך: אני מדבר כרגע בעיקר מפני האיום התלול מסלול.

שמואל לטקו: אני מזכיר שזה דיון פתוח.

אל"מ גולן ואך: כן.

אל"מ גולן ואך: כרגע מבחינת סדרי עדיפויות למיגון הצפון, האיום המרכזי כרגע שמופנה לצפון הוא האיום של הנשק התלול מסלול.

אל"מ גולן ואך: זה האיום המרכזי.

אל"מ גולן ואך: כיוון שמדינת ישראל, משרד הביטחון, פיקוד הצפון, עשו פעולות רבות מאוד לחיזוק קו הגבול באמצעים שעמדו לרשותם ובאמצעים שהם העמידו ממקורותיהם.

אל"מ גולן ואך: בהיבט מרכיבי ביטחון, מדינת ישראל, משרד הביטחון ומשרדים נוספים העמידו תקציבים רבים מאוד כדי להעלות את רמתם של מרכיבי הביטחון בדרום לאחר "צוק איתן".

אל"מ גולן ואך: 141.3 מיליון שקלים הושקעו בעוטף עזה רק במיגון ומרכיבי ביטחון, חוץ מסכומים נוספים של מאות מיליוני שקלים שהושקעו שם בתשתיות, חוץ מ-1.2 מיליארד שהושקעו בממ"דים.

אל"מ גולן ואך: לכן כרגע, כשאנחנו ממפים את הארץ, אנחנו מבינים שבהיבט מיגון סדר העדיפות הראשון הוא בצפון, מיגון בתים, ובהיבט מרכיבי ביטחון המקום כרגע שהוא בעל איום החדירה הגבוה ביותר הוא יהודה ושומרון.

אל"מ גולן ואך: מה שאני אומר עכשיו הוא מהרמטכ"ל ודרומה בכל מה שקשור לסדרי עדיפויות.

אל"מ גולן ואך: כשמדובר על תפיסת הגנה, חשוב לציין על מה אנחנו מדברים.

אל"מ גולן ואך: בשנים האחרונות אנחנו תיקפנו את תפיסת ההגנה של היישוב, ולמעשה תפיסת ההגנה כוללת את כל המרכיבים שהיום מדינת ישראל, על התעשיות האזרחיות שבה ועל התעשיות הצבאיות, מסוגלות לתת על מנת להקנות זמן למערך ההגנה של היישוב על מנת להתגונן מפני איום החדירה.

אסף דורון: אני פותח סוגריים.

אסף דורון: המשבר שהתייחסת קודם למיגון הניוד בתעשיות, משבר כזה לא קיים או כן קיים?

אל"מ גולן ואך: הוא קיים.

אסף דורון: גם בתעשיות של מרכיבי ביטחון?

אל"מ גולן ואך: כרגע דיברתי על מיגון הניוד.

אל"מ גולן ואך: מדובר ספציפית על שני מפעלים, "הארגז" ו"מרכבים".

שלמה וקנין: גם "גלובל" באותה סירה.

אל"מ גולן ואך: המפעלים הממגנים, ממגני הרכב, מצויים במשבר חריף, מעבר לעובדה שגם מרגע הינתן הכסף ייקח שנה עד שהפלדות הללו יגיעו הנה.

מרדכי יוגב: כשאתה מדבר על הסיפור הזה, אתם כבר קיבלתם את ההחלטה שתזרז שהמפעלים עצמם הם אלה שירכיבו את הפלדות?

מרדכי יוגב: דיברתם על כך שזה יכול לזרז בשלושה חודשים את התהליך.

מרדכי יוגב: אתם תהיו הגורם המבקר.

סא"ל יאיר אדרי: אנחנו בוחנים את זה.

אל"מ גולן ואך: זאת לא הבעיה.

אל"מ גולן ואך: בהתאם למה שקיים עכשיו, צה"ל מעמיד ממקורותיו פלדות שנדרשות לצורך מיגון האוטובוסים.

אל"מ גולן ואך: זאת לא הבעיה.

אל"מ גולן ואך: כי במקביל לתהליך של הבחינה, יש איזשהו תהליך של בחינה של התקשרות תקציבית ויכולת כזאת ואחרת, אנחנו רוצים שהעסק יהיה עד כמה שצריך על-פי הספר והחוקים.

אל"מ גולן ואך: אבל כאשר מדובר בהצלת חיים, צה"ל הכניס את היד לכיס והעמיד ממקורותיו פלדות למפעלים הללו.

אל"מ גולן ואך: לגבי תפיסת ההגנה, אנחנו מדברים על זה שהיום תפיסת ההגנה מדברת ברעיון מבצעי של ליצור טווח זמן ומרחב מספיק מגילוי האויב ועד ליירוטו, באופן שיאפשר את נטרול האיום, ובמקביל להכניס את האזרחים למרחבים מוגנים.

אל"מ גולן ואך: הרעיון הוא שקודם כל יישובים הם יישובים שונים, למרות שאיו"ש ככלל מופיע בטופוגרפיה גבעית וסלעית וסבוכה, עם הרבה מאוד צמחייה, יש עדיין מרחק מסוים שהוא משתנה בין היישובים השונים, בין הגדר או בין תוואי היישוב לבין הבתים עצמם.

אל"מ גולן ואך: לכן אנחנו כרגע תופרים חליפת הגנה לכל יישוב ויישוב, שתאפשר טווח זמן ומרחב.

אל"מ גולן ואך: אקח לדוגמה יישוב שהגדר מצויה מאוד קרוב לבתים עצמם.

אל"מ גולן ואך: אנחנו צריכים שהטווח יהיה גדול הרבה יותר, אבל בכל הבתים – דבר שנכנס רק לאחרונה – הצורך להכניס את האזרחים למרחבים מוגנים.

אל"מ גולן ואך: קחו לדוגמה את הסיפור של עתניאל, וגם הסיפור של חלמיש.

אל"מ גולן ואך: המרכיב הזה הוא מרכיב נצרך, כי בשעה שכוחות הביטחון עושים את מה שהם עושים, האזרחים צריכים להיכנס לבתיהם בהתראה שהיא מאוד קצרה ומדויקת.

סרן עזריאל פרילמן: זה צף ברצח של הלל אריאל.

אל"מ גולן ואך: נכון.

אל"מ גולן ואך: כשאנחנו מדברים על תפיסת מרכיבי הביטחון, זה בשקופית מספר 4 אצלכם, אנחנו מדברים שהקשר הוא חלק אינטגרלי, ניתן אפילו לומר כחלק ראשון ממרכיבי הביטחון.

אל"מ גולן ואך: אני חוסך שאלה אחת של האוצר, למה זה השתנה מ-318 ותוספת.

אל"מ גולן ואך: אנחנו החלטנו שהסעיף הנפרד שהצגנו אותו בדברים אחרים, של צמצום פערי הקשר במקומות שונים, ייכנס במצגת הזאת.

אל"מ גולן ואך: כיוון שאנחנו מבינים שבסופו של דבר היכולת לתקשר בצורה רוחבית בין הכוחות האזרחיים לכוחות הצבאיים הוא חלק אינטגרלי ממרכיבי הביטחון, ולכן הצורך שהיה קיים גם לפני כן בכיסוי הקשר, באתרי קשר, במכשירי קשר, ולא נכלל בתוך תפיסת מרכיבי הביטחון, ייכנס פנימה.

מרדכי יוגב: תקשוב עד כדי 40 מיליון תוספת?

אל"מ גולן ואך: לא.

אל"מ גולן ואך: אחרי זה אני אגע.

אל"מ גולן ואך: יש פה דברים שקשורים לאזרוח ודברים שקשורים לתוספת של אומדן, שהאומדן היה מסוים ואנחנו הוספנו אותו.

אל"מ גולן ואך: אני אגע בזה אחר כך.

מרדכי יוגב: בשורה התחתונה, אתה אומר שהאומדן שעשה שר הביטחון או אתם בינואר 2016, של 318, כולל 358.

אל"מ גולן ואך: זה אומדן שאנחנו עשינו.

אל"מ גולן ואך: אגע בזה מיד.

אל"מ גולן ואך: בשקופית מספר 5 יש המחשת ההגנה כפי שהיא היום באיתמר.

אל"מ גולן ואך: אני אומר את זה לפורום, אני לא מחדש פה שום דבר.

אל"מ גולן ואך: זו סכמה שבאה לתאר את הגדלת מרחב הגילוי וההתרעה.

אל"מ גולן ואך: מאחר שהדיון הוא פתוח, לא אגע פה באמצעים נוספים שהכנסנו ביישובים החדשים שעשינו מהתקציב האחרון.

אל"מ גולן ואך: לא אגע בדיוק גם באיזה יישוב, אבל יש אמצעים חדשים שהכנסנו שהם כולם תוצאה של הלקחים שעלו, של קריית-ארבע, איתמר וכדומה.

אל"מ גולן ואך: אגע עכשיו בשני סעיפים אחרונים.

אל"מ גולן ואך: האחד זה מה קורה בשטח והשני מה הצורך.

אל"מ גולן ואך: ביהודה ושומרון יש היום 112 יישובים שהם מוכרים על-ידי מדינת ישראל, ועוד 43 יישובים שהם לא מוכרים מסיבות כאלה ואחרות, מה שמוגדר מאחזים.

אל"מ גולן ואך: למרות שקידה הוא כבר יישוב שמונה כ-100 משפחות.

סרן עזריאל פרילמן: המספר של המאחזים זה מספר מתעתע.

סרן עזריאל פרילמן: כי מבחינת מה שמוגדר במנהל האזרחי, המספר הוא הרבה יותר גבוה.

סרן עזריאל פרילמן: אני חושב שלשם אנחנו צריכים לכוון, ולא ל-40.

סרן עזריאל פרילמן: כי 40 זה תפיסה של יישוב.

סרן עזריאל פרילמן: אני נוגע בזה, כי זה חשוב, כי בסוף אנחנו צריכים את האישור המשפטי כדי להקים מרכיבי ביטחון.

סרן עזריאל פרילמן: כשבנינו את זה על 40 דיברנו על מאחזים שאנחנו מגדירים אותם בתפיסה המבצעית כיישוב.

סרן עזריאל פרילמן: המ"פ מתייחס לזה כאל יישוב, יש להם כיתת כוננות, הם יישוב.

סרן עזריאל פרילמן: אבל יש לנו הרבה שכונות של יישובים שהם מאחזים.

סרן עזריאל פרילמן: לצורך העניין, אח"י, השכונה החדשה בנווה-צוף, היא מאחז.

סרן עזריאל פרילמן: אני מבחינה משפטית מתקשה מאוד לשים שם מרכיבי ביטחון, והיא לא חלק מה-40 האלה.

אל"מ גולן ואך: מתוך 112 יישובים, יש לנו 25 יישובים שמוגדרים יישובי שב"מ.

אל"מ גולן ואך: 25 היישובים הללו הם בסדר עדיפות ראשון.

אל"מ גולן ואך: אגב, בוועדה בפעם שעברה התבקשתי להוציא מסמך שנקרא צורך מבצעי דחוף.

אל"מ גולן ואך: אנחנו מדברים על כך שזה בסדר עדיפות ראשון.

מרדכי יוגב: אנחנו קיבלנו אותו?

מרדכי יוגב: אנחנו מבקשים לקבל אותו.

שלמה וקנין: לגבי סדר העדיפות שהשתנה לגבי אותם היישובים, או העלאת החשיבות של המרכיב הזה, אנחנו מדברים על יישובי השב"מ.

שלמה וקנין: אבל חשוב מאוד לומר את הקפיצה שזה עשה בתקציב, בדרישה.

אל"מ גולן ואך: אני מדבר על זה עכשיו.

אל"מ גולן ואך: היישובים הללו תומחרו ב-50 מיליון שקלים.

אל"מ גולן ואך: ההערכה שלנו הייתה ל-75 מיליון, מכיוון שמדובר ביישובים שהם גדולים מאוד, והניסיון שלנו להעריך את זה טרם תחילת העבודה היה אומדן מוערך, כפי שאמרתי גם אז.

אל"מ גולן ואך: רק כשסיימנו את היישוב הראשון, שזה עתניאל, הבנו בסופו של דבר על מה מדובר.

אל"מ גולן ואך: מיד כשסיימנו את זה – אגב, המסירה היא היום – הבנו במכפלות על מה מדובר.

אל"מ גולן ואך: זו הסיבה הראשונה לשינוי בסעיף הזה, מ-50 מיליון ל-75 מיליון.

אל"מ גולן ואך: הדבר השני שהכנסנו פה הוא הצורך בהשלמת כיסוי הקשר, "ברק כתום", בכל איו"ש, בסך 24 מיליון שקלים, שהוא חייב להיכנס לתוך מרכיבי הביטחון.

אל"מ גולן ואך: קשר מבצעי הוא 30 מיליון שקלים.

אל"מ גולן ואך: הייתה תוספת השנה שקיבלנו בתקציב, ואנחנו השגנו הסכמות שזה יהיה דו-שנתי, ובסך הכול 6 מיליון שקלים מתוך ה-30 כבר תוקצבו והם יצאו לדרך.

אל"מ גולן ואך: אגב, השבוע סוף-סוף קיבלנו את האישור להתקין את הממסרים שיגדילו באופן משמעותי, על-פי סדר העדיפות של פיקוד המרכז, את הכיסוי של "ברק כתום".

אל"מ גולן ואך: עם זאת, כדי לכסות את יהודה ושומרון בקשר שהוא קשר מבצעי, צריך עוד 24 מיליון שקלים.

אל"מ גולן ואך: בתקציב הקיים זה ייקח עוד ארבע שנים, ואנחנו חושבים שנכון להעלות את זה.

אל"מ גולן ואך: יתר הדברים מפורטים פה.

אל"מ גולן ואך: אנחנו מדברים על זה שמשק הרבש"צים, שכל סעיף בו הוא מקום לדיון נפרד וארוך בפני עצמו, מי זה הרבש"צ, מה כוללים הרבש"צים, למה המשק הזה הוא משק שמצוי בגירעון, אבל גם זה נמצא פה.

אל"מ גולן ואך: סעיף שנקרא אזרוח, שהוצג עד כה בסעיפים אחרים, לא בסעיף 16.

אל"מ גולן ואך: אפשר גם פה, דרך אגב, להוציא אותו החוצה.

אל"מ גולן ואך: תפיסת ההגנה מדברת על זה שאת המצלמה ואת השב"מ צופה תצפיתן.

אל"מ גולן ואך: בוודאי יודעים האנשים שיושבים בוועדה שאם התצפיתן לא מיומן, קורות לא מעט היתקלויות שיש בהן הרוגים, כי מ"פ וקצינים מוכוונים אל הנקודה הלא נכונה בעקבות תצפיתן לא מיומן.

אל"מ גולן ואך: הסעיף הזה נמצא פה.

אל"מ גולן ואך: אפשר להציג אותו בסעיפים אחרים, היה נראה לנו נכון שהוא יהיה פה.

אל"מ גולן ואך: בשורה התחתונה, היו תוספות בשנים האחרונות.

אל"מ גולן ואך: אנחנו משתדלים למצות אותן כמו שצריך, עם מיטב הטכנולוגיות הקיימות להגנה על חיי האזרחים.

אל"מ גולן ואך: דבר שני, תמיד אנחנו מנסים לזרז את צווארי הבקבוק, ובוודאי לאחר הפיגוע בחלמיש.

אל"מ גולן ואך: אנחנו בתוך מערכת הביטחון, יחד עם משרד האוצר, פתחנו בעבודה נוספת, עבודת מטה, שהמטרה שלה היא לזרז את קצב מימוש הפרויקטים לא רק ביהודה ושומרון, באופן כללי, מרגע ההחלטה והתקצוב ועד לרגע שבו זה עולה על הקרקע, לדעתנו ניתן לעשות את זה טוב יותר.

אל"מ גולן ואך: אנחנו עושים שיעורי בית אצלנו.

אל"מ גולן ואך: הדבר האחרון מוצג פה על מנת להגיע למצב שבו ניתן להגיד לתושבים: הצבא מגן עליכם בכל הכלים שעומדים לרשותו באמצעות מודיעין מעולה, באמצעות מערכות סיכול ויירוט מעולות בעומק השטח.

אל"מ גולן ואך: אבל בסוף חליפת ההגנה של היישוב זאת חליפת ההגנה הטובה ביותר שאנחנו מסוגלים להעניק.

אסף דורון: מה הכוונה בכוכבית למטה, לא כולל תקציב בסיס שנתי?

אל"מ גולן ואך: אנחנו מדברים פה כרגע על תקציב של השלמת האגף.

אל"מ גולן ואך: יש חוץ מזה תקציב שהוא תקציב בסיס.

אל"מ גולן ואך: יש משכורות, יש תקציב רבש"צים, יש החזקה.

אל"מ גולן ואך: בסעיף ההחזקה, אתה בסוף מוסיף במרכיבים.

אמיר ברגר: 376 זה בעצם הפערים.

אמיר ברגר: זה לא קשור למה שיש כרגע.

אל"מ גולן ואך: הוא מדבר על סעיף ההחזקה.

אסף דורון: הבנתי את שניכם.

מרדכי יוגב: אני בכל זאת רוצה לשאול.

מרדכי יוגב: אני לא מדבר על הפערים הגדולים, על בסיס התוכנית ששר הביטחון הקודם אפיין ושר הביטחון הנוכחי אשרר, וזה צורך והעליתם אותו בעוד 24 לקשר ועוד 25 לשב"מ.

מרדכי יוגב: אני שואל, סך הכול כללי, כמה ניתן לך לכל הארץ, החזקה והתעצמות?

אל"מ גולן ואך: אמרתי, 85.

מרדכי יוגב: 85 כללי.

מרדכי יוגב: מהם כמה הלך להחזקה?

אל"מ גולן ואך: אני לפחות מעדיף את הפילוח שמכפילים תקציבית.

מרדכי יוגב: רק ליו"ש או לכל הארץ?

אל"מ גולן ואך: לכל הארץ.

אל"מ גולן ואך: 85, כולל החזקה, כולל התעצמות, כל הארץ.

מרדכי יוגב: אז כמה יש מזה לצורך העניין התעצמות יו"ש?

אל"מ גולן ואך: ההתעצמות הולכת כרגע רק ליו"ש.

אסף דורון: אז כל ה-85 הולכים ליו"ש?

אל"מ גולן ואך: לא.

אל"מ גולן ואך: ה-85 הוא החזקה והתעצמות.

אל"מ גולן ואך: אני יכול לומר שרוב רובו של התקציב הושקע בהחזקה.

מרדכי יוגב: החזקה זה החזקת המערכות הקיימות, שכר רבש"צים.

אל"מ גולן ואך: סדר גודל של 90% מושקע ביתר, ובהתעצמות, 10% פחות או יותר שישנם, בגין יהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: בכמה יישובי שב"מ מתוך יישובי השב"מ שקבעתם שהם דחופים הצלחתם לטפל כתוצאה מזה?

אל"מ גולן ואך: שלושה וחצי.

מרדכי יוגב: שהם?

אל"מ גולן ואך: נגוהות, כרמי צור, עתניאל, וחצי אלון-מורה.

שלמה וקנין: בתקווה שעד סוף השנה ה-3.5 האלה יושלמו.

שלמה וקנין: בגלל המצוקה שבה הם נמצאים.

שמואל לטקו: אתה לא רוצה שהם ידעו עכשיו שיש יישובים שלא מקבלים.

שמואל לטקו: זה דיון פתוח.

מרדכי יוגב: לא שאלתי איזה לא, שאלתי איזה כן.

מרדכי יוגב: אנחנו גם לא הולכים להוציא את זה.

שמואל לטקו: מדובר באבטחת מידע.

שמואל לטקו: בכנסת לא נערכו בהתאם.

שמואל לטקו: זה לא בסדר.

מרדכי יוגב: לא ניכנס ליותר פרטים.

מרדכי יוגב: רק נאמר שלצורך העניין אלה הפערים שיהיו, בהתייחס לתקציב שנותר.

מרדכי יוגב: נלקח להרבה מאוד דברים מתוך התקציב הזה, ונותר פחות מדי.

מרדכי יוגב: גולן, אתה נהנה מהשנים שאתה נמצא בהן, אז אתה מכיר את שנות הרזון.

מרדכי יוגב: לפני כן היה מענה יותר משמעותי.

מרדכי יוגב: אני מדבר מניסיוני.

מרדכי יוגב: בשנים הראשונות שהייתי סגן בבנימין, עבדתי גם מול עמיקם, יכולתי לנהל את תקציב הביטחון.

מרדכי יוגב: יכולתי להגיד ליישוב: לא תקבל בעוד חמש שנים רכב חדש, תקבל רק בעוד שבע שנים.

מרדכי יוגב: אבל הוא ידע להלוך עם זה.

מרדכי יוגב: כולם פה מדברים על נווה-צוף.

מרדכי יוגב: מבינה המועצה, ונמצא פה סגן ראש מועצה: כתוצאה מכך שאני מבינה שאני אקבל את זה רק בעוד שנתיים, אני משקיעה שם עכשיו גדר, שמה שם עוד תלתלית, משתדלת לגייס מהפיקוד מה שהוא יכול לתת לי.

אל"מ גולן ואך: אני יכול לומר, לזכותה של המערכת כפי שהיא כיום, שאנחנו עם פיקוד המרכז ביחד עם היחידה להתיישבות, ביחד עם משרד האוצר וביחד עם את"ק הוצאנו תוכנית עבודה לרמת היישוב, לרמת השקל.

אל"מ גולן ואך: זאת אומרת לשנה הראשונה פלוס עתודה של שנה הבאה, בהינתן תקציב.

מרדכי יוגב: עם סדר עדיפות לכל שקל.

אל"מ גולן ואך: חד משמעית.

שלמה וקנין: בהינתן תקציב.

אל"מ גולן ואך: בהתאם לתקציב הקיים, כל יישוב יודע מה יש לו.

מרדכי יוגב: אני כבר אומר בהבנתי שלי – אני לא אוהב להתגאות בהבנתי המקצועית, יש פה גם מקצועיים ממני, עמיקם ואחרים – בעיני זו בכלל לא התלבטות לצורך העניין אם כן להשקיע 3 מיליארד בגדר מדבר יהודה.

מרדכי יוגב: עזוב אותי מההיבטים של איכות סביבה וכל הדברים האלה.

מרדכי יוגב: כי את האיום שלנו אפשר לבלום בדרכים אחרות לגמרי ובהשקעות הרבה יותר קטנות, בעיקר ציר אחד בדואי במקום כביש 80 שהיה צריך להיות שם ולהישלט.

מרדכי יוגב: אבל נעזוב את זה כרגע.

מרדכי יוגב: לעומת מרכיבי ביטחון, גם צפון וגם יהודה ושומרון, כל אחד והאיום שלו.

מרדכי יוגב: אבל אני תולה הרבה מאוד תקוות, ואני אומר את זה לכם כמל"ל, מתוך ראיית כלל האיומים וכלל ההשקעות במרכיבי ביטחון של מערכת הביטחון, איפה אני מניח את השקלים בדיון של שר הביטחון.

מרדכי יוגב: אני חושב שצריך להגיע לשם עם הרבה מאוד הכנה וגם עם ראייה כוללת, כולל פיקוד המרכז עם האמירה שלו, ולא אמירה של איזו תקרת זכוכית, אלא אמירה של מה סדר העדיפויות והאם השקל מושקע במקום הנכון.

מרדכי יוגב: יש לי שאלה אחר גם לאמיר בהתייחס למשהו שהתבקשתי, שלא קשורה לדיון הזה, שיש לי התלבטות בעניין.

מרדכי יוגב: כולל הגנתם של יישובים המכונים לא סטטוטוריים או דברים אחרים, גם באמצעי מיגון ניידים, כי עושים את זה בכל דבר.

מרדכי יוגב: אתה מגן גם על דברים לא חוקיים ומדינת ישראל עוזרת באופן הומניטרי גם לדברים לכאורה לא חוקיים.

מרדכי יוגב: רק בשיטוט האחרון שלי בדרום תל-אביב, עם כל סיפור המסתננים הזרים, האריתריאים והסודנים, המדינה השקיעה שם עשרות מיליונים אם לא מאות מיליונים בבניית גני ילדים ומעונות לילדים של מסתננים זרים.

מרדכי יוגב: כי היא מבינה שהיא מטפלת בילדים בהיבט הומניטרי ולא משאירה את זה עד שהיא תצליח להעביר אותם לאריתריאה או לסודן, ולא משאירה את זה מופקע ומוזנח.

מרדכי יוגב: קחו את הדבר הזה בהיבט של שיקול דעת.

מרדכי יוגב: חיים, איכות חיים, ילדים ונושא של סיכון חיים.

מרדכי יוגב: עמיקם, בבקשה.

עמיקם סבירסקי: אפתח ואומר ששיתוף הפעולה שלנו עם פיקוד העורף הוא כזה שאנחנו בונים תוכנית עבודה משותפת.

עמיקם סבירסקי: 2017, בהנחיית שר הביטחון, אנחנו הוצאנו תוכנית עבודה שירדה לרזולוציה של היישוב הבודד.

עמיקם סבירסקי: אנחנו מדברים פה על 600 יישובים בארץ, זה לא יהודה ושומרון עם 122 יישובים.

עמיקם סבירסקי: כ-600 יישובים בישראל מקצה לקצה שהם מסווגים למרכיבי ביטחון על-ידי פיקוד העורף, אנחנו בנינו תוכנית עם התקציב הזעום הזה ברמה של היישוב הבודד.

עמיקם סבירסקי: כמו שנאמר, אין סודות ואנשים יודעים.

עמיקם סבירסקי: לא תמיד מסכימים אתנו על חלק מסדרי העדיפויות שלנו, אבל זה לא העניין.

עמיקם סבירסקי: אני יכול לומר עוד דבר, ששר הביטחון הזה בתקציב 2017 הגדיל את תקציב מרכיבי הביטחון ביחידה להתיישבות והעלה אותה ל-30 מיליון שקלים.

מרדכי יוגב: מה היה המקור התקציבי?

עמיקם סבירסקי: מה זה כל כך חשוב המקור?

שלמה וקנין: הוא רוצה לדעת אם זה יצא מכיס אחד לכיס השני.

מרדכי יוגב: יגיד לי אמיר.

אמיר ברגר: 30 המיליון שעמיקם מתייחס אליהם זה מעבר ל-85 מיליון.

מרדכי יוגב: אני אוהב שיש לעמיקם כסף, כי הוא יודע לעשות עם זה תמיד פי שניים ושלושה.

מרדכי יוגב: זה תמיד יהיה לטובת ההתיישבות.

עמיקם סבירסקי: כל שקל שהמשרד מעמיד לנו למרכיבי ביטחון לצורך העניין, אנחנו יודעים להעצים אותו בלמעלה משני שקלים נוספים.

עמיקם סבירסקי: זה חלק מהיתרון.

עמיקם סבירסקי: לכן השאלה שלך היא לא כל כך רלוונטית אם זה מגיע מסעיף 16 או מסעיף 15 בתקציב.

עמיקם סבירסקי: המייחד אותנו בנושאים של פיקוד העורף לא נוגע בהם בהיבט של מרכיבי הביטחון, זה מה שאמרתי קודם, קרי זה נושא של כבישים עוקפים.

עמיקם סבירסקי: אנחנו נכנסים לתכנון, הכספים עוברים דרכנו, כולל המכרזים שהמשרד יוצא אליהם או גופים אחרים.

עמיקם סבירסקי: תאורת צמתים, שזו פעולה שלנו משותפת עם משרד התחבורה בתקציב רב-שנתי.

עמיקם סבירסקי: ממסרי קשר "ברק כתום", גולן דיבר על זה, זה קורה עכשיו מתקציב תוספתי שהגיע.

עמיקם סבירסקי: לדוגמה, השר החליט לאחרונה להשלים את החומה בבית-אל.

עמיקם סבירסקי: מי שמכיר את החומה בבית-אל, לאורך כביש 60, בעוד חמישה מיליון, זה לא מתקציב שהיה, זה תקציב שהוא החליט עליו והוא העביר אותו מתוך תקציב 15, אם אני מבין נכון, להשלמת החומה הזאת.

עמיקם סבירסקי: אנחנו עוסקים ביהודה ושומרון ובכל הארץ בכל מה שקשור להעתקת מרכיבי הביטחון לאור הרחבת היישובים.

עמיקם סבירסקי: לשמחתנו הרבה היישובים מתרחבים וגדלים, קולטים משפחות, בנים חוזרים ותב"עות חדשות.

עמיקם סבירסקי: אנחנו מובילים, עם משרד השיכון ועם גורמים נוספים, את העתקת מרכיבי הביטחון לתוואי החדש.

עמיקם סבירסקי: זה מיליוני שקלים ברמה הארצית.

עמיקם סבירסקי: אנחנו הגוף שמוביל הקמת מוקדי חירום ברשויות המקומיות והאזוריות.

עמיקם סבירסקי: ביהודה ושומרון פועלים כרגע כ-11 מוקדי חירום מאוישים על-ידי בנות שירות לאומי.

עמיקם סבירסקי: אני לא נכנס כרגע לרזולוציות, אבל זה מרכיב ביטחוני חיוני ביותר.

עמיקם סבירסקי: האירוע של חטיפת שלושת הנערים בגוש עציון, מי שניהל את האירוע בשעה הראשונה היה המוקד באפרת.

עמיקם סבירסקי: מוקדניות זיהו את האירוע, מה שהמשטרה לא ראתה או לא הבינה.

שלמה וקנין: ומוקד בנימין.

עמיקם סבירסקי: ומוקד בנימין.

מרדכי יוגב: נדמה לי שמוקד בנימין גם הפעיל את האזעקה בנווה-צוף.

עמיקם סבירסקי: כל משק רכיבי הביטחון לרבש"צים, אנחנו בתקציב של 90 מיליון שהגיע בסוף 2016-2015 קידמנו 58 רענוני רכיבי ביטחון ביהודה ושומרון.

עמיקם סבירסקי: זה אפשר לנו בכל הארץ טיפה לקצר את המשך משמונה שנים לשבע שנים.

עמיקם סבירסקי: רענון הרכב הזה אחת לשבע שנים, אחרי 300,000 ק"מ.

עמיקם סבירסקי: אם רוצים למכור אותו, אז למכור אותו ולקנות רכב חדש, ואנחנו משתתפים פה באירוע הרענון הזה.

עמיקם סבירסקי: צוותי הצח"י, צוות חירום יישובי.

עמיקם סבירסקי: אנחנו בתוכנית העבודה 2017 נכנסנו לעידן חדש של לתמוך בצוותים האלה, לא ברמת האימון שלהם, בהכשרות שלהם, אלא באימון ההצטיידותי שלהם ובאימון היכולת שלהם בכלל לתפקד בחירום בכל הארץ, אבל גם ביהודה ושומרון כמובן.

עמיקם סבירסקי: אירוע נוסף שאנחנו עוסקים בו גם ביהודה ושומרון, מעבר לדברים הרגילים, זה מיגונים של מתחמים חקלאיים.

עמיקם סבירסקי: לאחרונה עולה האירוע הזה של הפח"ע החקלאי.

עמיקם סבירסקי: שמענו על זה בצפון, אבל הוא קורה גם ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: גם בצפון אתה נכנס לזה?

עמיקם סבירסקי: בצפון אני מתחיל להבין שאם לא תהיה תגובה מדינתית, עלולים להיות שם נזקים בסדרי גודל עד כדי נטישת שטחים חקלאיים.

מרדכי יוגב: אתה יכול להיכנס לזה?

מרדכי יוגב: זה הרי פנים.

עמיקם סבירסקי: אני לא נכנס כרגע על מי האחריות.

עמיקם סבירסקי: בסופו של יום, אם לא ייעשו מעשים ברמה של ביטחון הפנים, חקלאות, ביטחון, לא יקרה שם שום דבר.

מרדכי יוגב: לטקו, דיברתי על זה גם עם יו"ר הוועדה אבי דיכטר, הקמנו ועדה משותפת לפנים ולחוץ וביטחון.

מרדכי יוגב: אחרי הרבה מאוד שנים.

מרדכי יוגב: ניסינו בעבר עם מירי רגב וזה לא הצליח.

מרדכי יוגב: כרגע עם דודי אמסלם היא קיימת.

מרדכי יוגב: היה לה סדר יום אחד, שזו הגדר הפרוצה בגבול השרון.

מרדכי יוגב: יש שם גם דברים בהיבט של פיקוד מרכז, עזריאל, שאפשר לעשות גם בלי כסף.

מרדכי יוגב: לא הכול כסף.

מרדכי יוגב: חלק מזה הם דברים שידענו בעבר, של שיתופי פעולה.

מרדכי יוגב: התצפיתניות של 636, שהיום לא מדווחות לאף אחד אלא רק אוספות סטטיסטיקה, ידווחו למג"ב שרון, והוא יבוא ככוח יירוט ממערב למשל.

סרן עזריאל פרילמן: שם יש פלוגה שזה הייעוד שלה.

מרדכי יוגב: כרגע אין קשר, אין תקשורת.

מרדכי יוגב: היה בעבר, אולי כן תוקן.

מרדכי יוגב: אבל סדר היום הזה, אני למשל חשבתי שאנחנו צריכים לעסוק במקום הכי קדוש והכי נפיץ בהיבטים שונים.

מרדכי יוגב: השב"כ זה היבט אחד, אבל הנושא הזה של האיומים הביטחוניים על שטחים חקלאיים בצפון, כגון במקומות כמו החוּלה ובאזורים ההם, השריפות החקלאיות והפרוטקשן והכול – אני לא יודע, אני שם שאלה.

מרדכי יוגב: אני מפנה את זה למנהל הוועדה.

מרדכי יוגב: העסק שם היה בקריסה גדולה.

עמיקם סבירסקי: הייתי אתמול בביקור במועצה האזורית גליל עליון.

עמיקם סבירסקי: ביקשתי שייתנו לי סטטיסטיקה מה קרה בשנתיים האחרונות בפח"ע החקלאי באזור הזה של יסוד המעלה, טובה זנגריה, כפר הנשיא.

עמיקם סבירסקי: אני לוקח פה משבצת של כמה קילומטרים מרובעים, מה קרה שם בשנתיים האחרונות.

שלמה וקנין: משבצת שלא מסווגת למרכיבים מסביב, אני מבין.

שלמה וקנין: זה חשוב.

שמואל לטקו: עמיקם, לדעתך מי שעושה את הפח"ע, שאתה קורא לזה פח"ע חקלאי, זה ערביי ישראל או ערבים ביהודה ושומרון?

מרדכי יוגב: זה ערביי ישראל.

עמיקם סבירסקי: השאלה שלך היא מצוינת, ואני אתן דוגמה.

איתן יצחק: זה דיון פתוח, אז אני מציע לא לגעת בזה.

מרדכי יוגב: זה הכול בעיתון.

איתן יצחק: אלה אמירות שנמצאות עכשיו בבדיקה.

מרדכי יוגב: אל תדבר על חקירות.

מרדכי יוגב: אני אשאיר את זה בסימן שאלה ללטקו.

שמואל לטקו: כי אם זה ערביי ישראל, אנחנו לא נעשה על דיון.

מרדכי יוגב: אני אומר לך כבקשה.

מרדכי יוגב: יש שם איום, שמשטרת ישראל לבד לא מצליחה.

מרדכי יוגב: דרוש פה שב"כ, דרוש פה הממד שקיים בוועדת חוץ וביטחון והשילוביות הנוספת שהוא לא רצה להגיד מה היא, כדי להיכנס לבעיה.

מרדכי יוגב: היה גם בדרום, אבל בצפון זו בעיה אקוטית מאוד, שהיא בסימן שאלה לסדר-יומה של אותה ועדה משותפת.

מרדכי יוגב: אני לא יודע להגיד מתי, בספטמבר, באוקטובר, בנובמבר.

מרדכי יוגב: יש שם משהו שלתחושתי רק משטרה, רק ועדת פנים, לא יתקדם ולא ייתן פתרון.

מרדכי יוגב: אישיות כמו אבי דיכטר, חיבור של מערכת הביטחון לעניין, אולי יעיר מערכות ואולי יביא לעוד תשומה, כי המצוקה מאוד גדולה, והיא ביטחונית.

מרדכי יוגב: אני שם סימן שאלה על סדר יומנו.

מרדכי יוגב: אני אומר לנו כאחריות, לזכור לשים את זה בשלמות מלאה.

מרדכי יוגב: כי אנחנו בוועדה שלנו הורדנו עשרות אם לא מאות יישובים מהתייחסות משרד הביטחון, לפני ארבע שנים בערך, במרכיבי ביטחון, והעברנו אותם לבט"פ ללא שום מרכיב ביטחון נוסף.

מרדכי יוגב: זה היה אירוע גם עם האוצר.

מרדכי יוגב: זה נכון לשרון, זה נכון לגליל העליון, זה נכון באזורים של עמק החולה בקרבתם לגולן.

מרדכי יוגב: הורדנו כל מה שהיה במרחקים שהוגדרו והעברנו אותם ללא שום מרכיב.

מרדכי יוגב: אין שם בעצם חשיבה ביטחונית מרחבית שלא מתקיימת.

אל"מ גולן ואך: כל המרכיבים נשארו שם, לא פירקנו תאורות לא כבישים.

אל"מ גולן ואך: כל המרכיבים הוקמו במאות מיליוני שקלים והושארו ביישוב.

מרדכי יוגב: שאני אדבר פה בגילוי נאות?

מרדכי יוגב: כשאתה לא בבית, אני יודע לאבחן את מרכיבי הביטחון מול הבית החדש שלך.

אל"מ גולן ואך: בסדר גמור.

אל"מ גולן ואך: כל המרכיבים הוקמו והושארו.

מרדכי יוגב: גדרות חלודות.

מרדכי יוגב: עם כל הנעבכיות שלי, אני בשתי דקות אצלך.

מרדכי יוגב: לא כצעיר בן 20.

אל"מ גולן ואך: אתה תמיד מוזמן.

מרדכי יוגב: לא דרך השער.

אל"מ גולן ואך: זה יותר קצר דרך הגדר.

עמיקם סבירסקי: אני יכול לומר פה, שבבקעת הירדן מהאירועים שהיו שם בפח"ע החקלאי, הפועלים שעובדים בשדות הם ערבים מהיישובים, ביום הם עובדים ובלילה הם גונבים את החקלאים.

מרדכי יוגב: לא השתנה כלום מהמאה הקודמת, מפתח-תקווה.

עמיקם סבירסקי: בשלוש השנים האחרונות אנחנו בעבודה מאוד מסודרת ויסודית עם משרד החקלאות.

עמיקם סבירסקי: אני אומר משרד החקלאות, כי אורי אריאל מתכוון לקיים דיון בשבוע הבא על הנושא של הפח"ע החקלאי, בעיקר בצפון כרגע.

עמיקם סבירסקי: בבקעת הירדן הורדנו באחוזים את פעילות הפח"ע החקלאי, קרי גניבת התוצרת או גניבת השתילים של התמרים, מי שמכיר את המג'הולים, את החותרים שלהם, או פריצות לבתי אריזה.

עמיקם סבירסקי: ברמה החקלאית בלבד הורדנו למעלה מ-50% על-ידי הקמת מערכת מצלמות יום ולילה לאורך הבקעה, שמחוברות למוקדים ביישובים.

עמיקם סבירסקי: בתנאי השטח האלה, שהם יותר נוחים מאשר במקומות אחרים, יש שליטה כמעט מוחלטת על כל מי שנכנס ויוצא בלילה מהשטחים האלה.

עמיקם סבירסקי: זה מקפיץ כיתת כוננות וזה מקפיץ את כוחות משטרת ישראל או מג"ב או מי שנמצא בגזרה הזאת.

עמיקם סבירסקי: כשמשקיעים בדברים האלה בצורה מסודרת, אז יש תוצאות.

עמיקם סבירסקי: זה מה שיקרה בצפון או במקומות אחרים.

מרדכי יוגב: זה בהחלט מחייב הערכה והבעת תודה, וזה גם ביוזמה של היחידה להתיישבות במשרד הביטחון.

מרדכי יוגב: יש פה איזשהו מרכיב ביטחון לאומי שאין מי שיודע לטפל בו בפנים.

מרדכי יוגב: זו הנקודה שאני מנסה להצביע עליה.

שמואל לטקו: יש ועדת משנה שעוסקת בביטחון פנים.

שמואל לטקו: זה מה שהכנסת הגדירה.

מרדכי יוגב: מזה אתה מבין שדאגותינו לא מצטמצמות באזור יהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: מסתכלים פה בראייה רחבה על בעיות הביטחון של ההתיישבות.

עמיקם סבירסקי: בארבע השנים האחרונות, מתוך התקציב של היחידה להתיישבות במשרד הביטחון, הושקעו ביהודה ושומרון למעלה מ-40%, אבל לא יותר מ-50%, ליהודה ושומרון.

עמיקם סבירסקי: זה על-פי האפיון ועל-פי סדרי העדיפויות שקבע אלוף העורף ושר הביטחון.

שלמה וקנין: אחרונות, שזה לא כולל 2017.

עמיקם סבירסקי: אני לא נכנס כרגע ל-2017.

עמיקם סבירסקי: גם ב-2017, למרות ששלמה יודע כמעט הכול, יש כמה דברים שהוא עדיין לא למד.

עמיקם סבירסקי: אנחנו מבצעים ביהודה ושומרון קרוב ל-19 מיליון שקלים.

שלמה וקנין: אנחנו זה היחידה להתיישבות?

עמיקם סבירסקי: כן.

מרדכי יוגב: דיברת על בקעת הירדן.

מרדכי יוגב: היינו עדים כרגע למקרה מצער אצל משפחת משולמי.

מרדכי יוגב: במבואות יריחו הרחבה או הטיפול במרכיבי הביטחון לכיוון יריחו, האם יש לך בשורה בשבילם בבקעת הירדן?

עמיקם סבירסקי: אתה מתקיל אותי, אבל אתה יודע שאני יודע את התשובות.

עמיקם סבירסקי: מבואות יריחו זה יישוב שהוא לא היה מוכר לצורך העניין, לכן אלוף הפיקוד המרכז אישר לתת לו את כל המעטפת של מרכיבי הביטחון והמיקום שלו שם בצמוד דופן ליריחו.

עמיקם סבירסקי: אנחנו לקראת שדרוג של כל מרכיבי הביטחון של המערכת בהיקף של היישוב, כולל רבש"ץ וכולל רכב וכולל כל מה שצריך.

עמיקם סבירסקי: זה יקרה ב-2017.

מרדכי יוגב: גדר וכל הדברים?

עמיקם סבירסקי: כן.

מרדכי יוגב: תודה.

עמיקם סבירסקי: לגבי התקציב התוספתי שהגיע אלינו בסוף 2016-2015, זה 90 מיליון השקלים, שזה מהכסף הקואליציוני.

עמיקם סבירסקי: אנחנו השקענו כ-10 מיליון בתכנון כבישים עוקפים, אל-ערוב ועוקף חווארה.

עמיקם סבירסקי: אנחנו השקענו 13 מיליון שקלים לטובת צמתים.

עמיקם סבירסקי: יש פה פירוט של הצמתים.

עמיקם סבירסקי: השקענו בביצוע תאורת כבישים, 14 מיליון שקלים.

עמיקם סבירסקי: יש פה פירוט כבישים.

עמיקם סבירסקי: בתכנון עתידי של תאורת כבישים, עוד 4 מיליון שקלים.

עמיקם סבירסקי: רענון של 58 רכבי ביטחון, דיברנו על זה, תקציב של 8 מיליון שקלים.

עמיקם סבירסקי: והרחבות יישובים, כמו שאמרתי קודם, עוד 8 מיליון שקלים, להר-חברון, אשכולות, מעלה-חבר, שמעה, ניל"י, נעלה, עמנואל ונווה מנחם.

עמיקם סבירסקי: זה לגבי פירוט התקציבים שלנו בשנים האלה.

מרדכי יוגב: כשאתה הולך לשר הביטחון ב-5.9 אתה גם יודע להגיד לו סדרי עדיפויות?

מרדכי יוגב: לדוגמה, לשר הביטחון הקודם היה ביטוי לגבי מצבים שונים.

מרדכי יוגב: הוא היה מדבר על אדום, צהוב, ירוק.

מרדכי יוגב: האם אתם יודעים גם לצבוע את זה מבחינת

מרדכי יוגב: כם בשביל להגיע עם הערכה משותפת של אדום, צהוב וירוק?

אל"מ גולן ואך: אנחנו על אותו סיווג, על אותה סקאלה, על אותה רמת איום.

אל"מ גולן ואך: אגב, מי שמגדיר אותנו זה פיקוד המרכז.

מרדכי יוגב: אין לי ספק.

מרדכי יוגב: אני לא בא לנסות להגדיר.

עמיקם סבירסקי: שר הביטחון פגש את ועדת הביטחון של מועצת יש"ע בשבוע שעבר.

שמואל לטקו: זה היה בתקשורת.

עמיקם סבירסקי: נכון.

עמיקם סבירסקי: אני חושב שמה שהועבר שם על ידו אליהם, ושלמה יעיד, זה שהוא מכיר ויודע את הצרכים של מרכיבי הביטחון ביהודה ושומרון.

עמיקם סבירסקי: אני מאמין שבדיון שיהיה ב-5.9 יהיה לזה ביטוי.

עמיקם סבירסקי: השאלה בסוף באמת מאיפה מגיעים 375 מיליון שקלים.

עמיקם סבירסקי: אם מישהו חושב שזה יכול להגיע מתקציב 15 במשרד הביטחון אז יש לו טעות גדולה.

מרדכי יוגב: ברור שאז דובר בפריסה רב-שנתית של שלוש שנים.

מרדכי יוגב: אני אומר גם לליאור, לא דובר על תקציב אחד, דובר על כך שבפריסה של שלוש שנים נותנים את המענה לאדום ב-2018, לצהוב ב-2019 ולירוק ב-2020.

מרדכי יוגב: ברור שעד אז יש צרכים נוספים, אבל זה יוצר איזשהו מענה שאתה אומר: אני מנהל סיכונים, ולא שאני עושה דברים שיוצרים בעיה של חוסר אחריות.

מרדכי יוגב: אתה מנהל סיכונים, כמו בכל דבר.

מרדכי יוגב: אתה לא גורם לקריסה בדומה למערכים אחרים שאנחנו מדברים.

אסף דורון: זה דיון עם האוצר או עם הביטחון?

מרדכי יוגב: זה דיון ביטחון מול אוצר.

אסף דורון: האוצר מגיע?

ליאור בראון: לא, אלה דיונים פנימיים של שר הביטחון.

שלמה וקנין: כדי לאשרר תוכנית ולהגיד להם לצאת לאוצר.

מרדכי יוגב: זה לא פרץ את תקרת הזכוכית של מערכת הביטחון, אז כרגע זה נעשה בתוך מערכת הביטחון.

מרדכי יוגב: אחרי זה בדיון פנימי אגיד בחיוך, יש עוד כמה דברים שהייתי עושה אחרת.

שמואל לטקו: אמרת שלא חשוב אם זה בא מ -15 או מ-16.

שמואל לטקו: אני שואל את את"ק ואת האוצר, האם מותר להעביר מ-15 ל-16 בלי אישור הכנסת?

שמואל לטקו: אני יודע שאסור.

אמיר ברגר: אני אסביר.

אמיר ברגר: בסעיף 16, כמו שנאמר פה, יש 105 מיליון.

אמיר ברגר: כך הוצג גם בתחילת השנה.

אמיר ברגר: בסעיף 15 יש 10 מיליון שקלים לטובת הנושא, סך הכול יש 115 מיליון שקלים.

אמיר ברגר: מותר לממש את הנושאים האלה בסעיף 15, כי היחידה להתיישבות גם מתוקצבת שם.

מרדכי יוגב: זו לא העברה.

אמיר ברגר: זו לא העברה, זה ממומש דרך שם.

שמואל לטקו: אבל שר הביטחון רוצה להוסיף איקס כסף למרכיבי ביטחון, הוא יכול לקחת מ-15 מרזרבה 10 מיליון ולשים את זה במרכיבי ביטחון.

אמיר ברגר: הוא לא מעביר, הוא מממש.

אמיר ברגר: יש בסעיף 15 גם מימוש של נושאים של היחידה להתיישבות, וזה ממומש.

שמואל לטקו: אבל אם הוא רוצה להגדיל את זה עכשיו ל-30 מיליון?

מרדכי יוגב: אז הוא שם את זה ביחידה להתיישבות, הוא לא מעביר את זה ל-16.

שמואל לטקו: אני שואל אם מותר לו להעביר.

אמיר ברגר: בהתאם לכללים הנהוגים.

שמואל לטקו: בתוך 15 הוא יכול, בין סעיפים הוא לא יכול.

אמיר ברגר: נכון.

מרדכי יוגב: לגמרי.

ליאור בראון: הוא יכול בכפוף למגבלות בתוך התקציבים.

מרדכי יוגב: חלק מתפקידה הלא-רשמי ועניינה של היחידה להתיישבות, שעל-ידי הפעולה שהיא עושה היא מצליחה לייצר מצ'ינגים שקשורים גם במשרדי הפנים, שהם קשורים גם בגורמים נוספים שמייצרים מכל סכום.

אמיר ברגר: לכן זה נמצא בסעיף 15, כי משם אפשר.

שלמה וקנין: השאלה מאוד במקום.

שמואל לטקו: אנחנו משתדלים.

שלמה וקנין: אתה יודע, מהכיס הזה לכיס הזה.

מרדכי יוגב: נשמע את האוצר, ואחרי זה גורמים נוספים שנמצאים פה.

מרדכי יוגב: ליאור, בבקשה.

ליאור בראון: כידוע לכם, התקציב בשנים 2017 ו-2018 אושר בכנסת.

ליאור בראון: מבחינתנו זה תקציב שהוא כאמור אושר, ואין מקורות תקציביים שעומדים בסטנד-ביי לתוספות תקציביות שקיימות.

ליאור בראון: כלומר, המקור הוא סגור.

ליאור בראון: כאשר נגיע לדיוני התקציב לשנת 2019, כמובן שכל הצרכים יוצגו, ובהתאם לצרכים וסדרי העדיפויות יתבצע תקצוב לשנים הבאות.

ליאור בראון: כאמור, לשנים הנוכחיות התקציב אושר ואין מקור תקציבי שעומד אל מול הצרכים התוספתיים שהוצגו.

מרדכי יוגב: זו אמירה פשוטה.

מרדכי יוגב: זה נכון שזה מחזיר את הכדור לתוך תקציב 15 של משרד הביטחון, או לתוך תקציב 16.

מרדכי יוגב: יחד עם זאת, מתוך הבנה שתמיד אתם חיים בתוך גטאות ובתוך דברים אחרים, תמיד אתם יודעים למצוא גם לעוד דברים.

מרדכי יוגב: למשל בחוויה של השריפה של הבתים בצפת, אני לא יודע אם זה היה על השולחן, יש התייחסות משרד האוצר, כמו בחיפה וכמו במקומות אחרים.

מרדכי יוגב: קחי לתשומת לבך העלאת הנושא בתוך מערכת האוצר.

מרדכי יוגב: זה בתוך כל ההסכמים.

מרדכי יוגב: המנכ"לים ישבו פה.

ליאור בראון: רק אציין שגם לא קיבלנו פנייה פורמלית משר הביטחון לפריסה תקציבית.

ליאור בראון: ככל שהוא רוצה להכפיף את זה אלינו, זה לא בוצע.

ליאור בראון: אבל אני חוזרת ומדגישה את מה שאמרתי, התקציב הועמד ואין מסגרת תקציבית לדברים שהוצגו פה.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: אין פה מה להוסיף על זה כלל.

מרדכי יוגב: מל"ל, בבקשה.

איתן יצחק: קודם כל, בשבוע הנוכחי היו שני דיונים שהובלנו, גם לקבינט של אתמול וגם לדיון הנוכחי.

איתן יצחק: רוב האנשים פה היו שותפים.

מרדכי יוגב: איתן, תזכיר את התפקיד שלך כרגע.

איתן יצחק: אני כרגע ממלא מקום ראש מטה לוט"ר.

איתן יצחק: בכל מה שקשור לקבינט של אתמול, המל"ל מוביל לתר"ש גדרות ולקבינט הונחה אתמול הסוגיה.

איתן יצחק: אומנם המיקוד היה על החלק הדרומי של יו"ש, אבל בנושא הזה כשהמל"ל מסייע למשרד הביטחון, בהגדרה קביעת סדר העדיפות בסוף היא לפתחו של הקבינט.

איתן יצחק: כך גם בסוגיה הזאת של הדיון הנוכחי.

איתן יצחק: במקום שאנחנו פחות מעורבים, נשמח כמל"ל להיות מעורבים ולסייע ולקבוע גם את סדרי העדיפויות בהתאם לאיום וכו'.

איתן יצחק: שני דברים שאנחנו כן מעורבים בתחולת תקציב של מרחב יו"ש, האחד זה במיגון הניוד.

איתן יצחק: בעניין הזה, כמו שנאמר פה, יש תקציב.

איתן יצחק: הוא אושר בצורה כזאת או אחרת, אבל הוא לא בא לידי ביטוי.

איתן יצחק: זה נאמר פה על-ידי האוצר.

איתן יצחק: הנושא השני זה כל מה שקשור לנשוא שלא נאמר פה, על איום הדריסה, בכל הארץ אבל בפרט ליו"ש.

איתן יצחק: זה נושא שהחל, אבל גם הוא מחייב מענה.

איתן יצחק: אנחנו עדים לאירוע הזה לאחרונה.

מרדכי יוגב: מיגון תחנות?

איתן יצחק: מיגון תחנות.

שלמה וקנין: חלקו בתוך ה-320.

סרן עזריאל פרילמן: האירוע הזה מנע שמונה פיגועים, בזכות הבטונדות האלה.

איתן יצחק: הדיונים שעשינו הם לתקנן את הדבר הזה, כי זה היה פרוביזורי בחלק הראשון של הביצוע על-ידי הצבא שהניחו כל מיני אמצעים, והיום הכוונה היא להניח בכל המקומות, גם בירושלים.

מרדכי יוגב: לפני שלושה חודשים זה היה החייל טהרלב בעפרה.

סרן עזריאל פרילמן: הוא לא עמד מאחורי הבטונדה.

מרדכי יוגב: הרווח שבין הדברים.

שלמה וקנין: הכלוב היה קטן מדי.

איתן יצחק: דבר נוסף, ואני לא אפרט וארחיב בעניין הזה, זה המעבר בין המרחב הפלילי למרחב הפח"עי.

איתן יצחק: זה נושא שצריך להידון במקום אחר ובמשמעות אחרת.

איתן יצחק: יש פה גם הדים בתוך השטח, בעקבות מה שגם עלה בדרום אתמול בסיור וגם ביו"ש.

איתן יצחק: הדברים האלה נותנים מענה כביכול כמובן למקרה החמור, אבל החלק הפלילי סוחב אחריו גם אלמנטים כאלה.

איתן יצחק: באשר לתקציב שנדון בדיון פה, אני חושב שחשוב לומר.

איתן יצחק: 375 מיליון השקלים שאנחנו מדברים עליהם, וזה נאמר לפחות בדיון אצלי, זה לא שאם ניתן את זה מחר אפשר יהיה לעשות בזה שימוש.

איתן יצחק: נכון לפרוס את זה בתר"ש בסוף כדי להציג את זה, בין אם לקבינט או בין אם לאוצר.

איתן יצחק: נכון לחלק את זה לחמש-שנתי, ואז אפשר לומר 60 פלוס מיליון שקלים.

אסף דורון: כרגע התוכנית היא לשלוש שנים.

איתן יצחק: כן.

איתן יצחק: אבל אני מסתכל על המרחב שבין שלוש לחמש שנים, כדי להשלים.

איתן יצחק: כי אחרת החוב הזה או הגידול הזה במרחב של התקציב ישפיע קדימה.

שלמה וקנין: על מה ישפיע?

שלמה וקנין: למה אתה מחפש למרוח את זה על חמש שנים?

איתן יצחק: לא אמרתי למרוח.

אסף דורון: אם אתה רוצה לקבל שקל, עדיף לך לפרוס את זה.

שלמה וקנין: אתה מדבר על הכלים למשא-ומתן עם האוצר?

איתן יצחק: אני אומר מחוץ לראייה של הדיון על האוצר.

שלמה וקנין: תסלח לי שאני מתפרץ, אבל כגורם ביטחוני אני חושב שאתה צריך לצמצם את התוכנית.

שלמה וקנין: 300 מיליון הופעלו בשנתיים לפני כמה שנים.

שלמה וקנין: אפשר היה דבר כזה.

שלמה וקנין: לבוא ולמרוח?

מרדכי יוגב: שלמה, אתה אומר דבר שיש מאחוריו היגיון.

מרדכי יוגב: תן לו להשלים.

איתן יצחק: אם עכשיו אני נותן לרן אופיר לעשות את המכשול, את כל הכסף במכה אחת, זה לא אומר שהביצוע יהיה יותר מהר.

איתן יצחק: צריך לדעת גם להציג את זה מבחינה תקציבית וגם בכושר הביצוע של היחידות בשטח.

איתן יצחק: זו אמירה שזה גם נשמע יותר הגיוני בהצגה של התקציב.

איתן יצחק: בכל מקרה, מה שנשאר לנו היום, ואת זה אנחנו מבינים, זה מרכיב ההחזקה.

איתן יצחק: רוב הכסף הולך להחזקה, וחשוב שזה ייאמר.

איתן יצחק: הדבר הזה משאיר אותנו בפירוש באותו מקום בראייה רב-שנתית.

איתן יצחק: דבר שנכון לומר כאמירת יסוד, כשבונים מכשול או מרכיבי ביטחון, מדברים גם על המשתנים של העשור האחרון, לפחות בהקשר של טכנולוגיה.

איתן יצחק: זו תוספת שנכנסת.

איתן יצחק: כפי שנאמר פה, רק לנווה-צוף שלושה מיליון.

איתן יצחק: זה בפירוש מרכיב תוספתי שאנחנו מבינים שרוצים לראות את השלם, בכל נקודות הקצה.

איתן יצחק: התוספת הטכנולוגית לא הייתה קיימת בעבר.

איתן יצחק: זה נושא נוסף שנכנס בשנים האחרונות יותר ויותר, ואתה יכול תמיד להסתכל על הטכנולוגיות כמרכיב נוסף.

איתן יצחק: פעם זה היה רק גדר, דרך, תאורה, הדברים הרגילים, והתוספת הטכנולוגית בפירוש מוסיפה כלי אפקטיבי יותר.

איתן יצחק: דבר שני זה הקשר בין בניין הכוח, הקמת המרחב, לבין הפעלת הכוח.

איתן יצחק: חשוב בכל מקרה לומר את זה, בלי להיכנס לפרטי פרטים באירוע של חלמיש.

איתן יצחק: בסוף תוצאה של אירוע כזה מערערת מן היסוד את כל העשייה.

איתן יצחק: יש עשייה מצוינת בהקשר הזה, ואפשר היה בראייה נכונה למנוע.

איתן יצחק: כי בסוף נשקיע, אבל אם אין מענה הולם ותחקיר הולם של איך אנחנו חוסכים באירועים כאלה, אני חושב שהנושא הזה צריך גם להידון ולהיות בבסיס החשיבה.

איתן יצחק: נושא שעלה פה, ופעם ראשונה שמעתי אותו, זה הנושא של סגירה של תעשיות.

איתן יצחק: אני חושב שזה נושא חשוב שצריך לדבר עליו.

איתן יצחק: צריך לתת בכל מקרה כסף לסיפור מיגון הניוד.

איתן יצחק: כי סגירה של תעשייה זה "ברוֹך" יותר גדול.

איתן יצחק: כי ברגע שיהיה כסף, לא תהיה יכולת להעמיד.

איתן יצחק: הכול צריך להיות מהתחלה.

איתן יצחק: זה נושא קריטי שעלה פה בדיון, אנחנו פעם ראשונה שומעים את זה.

איתן יצחק: נושא שעמיקם ציין אותו בין השורות, אבל חשוב לומר שיש פה עוד משרדים שותפים, והם צריכים להיות חלק בלתי נפרד בתוך התהליך.

איתן יצחק: נכון אם כך באמת לפתוח את זה לדיון מעט יותר רחב, משרד הבינוי והשיכון, משרד החקלאות, משרד הפנים שבעבר היה בתוך הסיפור הזה והיום הוא פחות ומשרדים נוספים.

איתן יצחק: בסופו של יום לגבי יישובים ביו"ש נכון שיהיה עניין יותר גדול של חלק ממשרדי הממשלה בסיפור הזה ולא רק משרד הביטחון.

מרדכי יוגב: ישראל, בבקשה.

ישראל גנץ: אומר כמה נקודות קצרות.

ישראל גנץ: נקודה ראשונה, אני מציע לקיים דיון עם היועץ המשפטי לממשלה.

ישראל גנץ: אני מכיר לפחות שלושה פרויקטים שעמיקם תקצב, לדעתי לפני שנתיים, ועד שהצלחנו להביא אותם לביצוע, בגלל בעיות משפטיות כאלה ואחרות, לקח המון זמן.

ישראל גנץ: מדובר בסכנת חיי אדם.

ישראל גנץ: למשל מצלמה באזור שילה, אפילו גדר ביטחון בפסגות שהיא גדר קיימת לדעתי 20 שנה והיא פשוט לא עבדה.

ישראל גנץ: בא עמיקם והציע לחדש את הגדר, ואמרו לו לא.

ישראל גנץ: אלה דברים שהם מצילי חיים, ואם זה לא יתוקן מלמעלה בהגדרות – אני יכול לתת פה דוגמאות, אבל כמו שאמרו פה, לא כדאי להיכנס לפרטים.

ישראל גנץ: יש הרבה מאוד כאלה, שגם כאשר מתקצבים אנחנו לא מצליחים לבצע.

ישראל גנץ: זה דיון אצל היועץ המשפטי לממשלה, אחרת זה לא יעזור.

סרן עזריאל פרילמן: הרבה פעמים אנחנו מעלים דרישה מבצעית כדי שיינתן אישור עלייה לקרקע בהוצאת צו אלוף, והרבה דמ"צים שלנו כהגמ"ר מגיעים בסוף למשרד המשפטים ויכולים לשבת שם.

מרדכי יוגב: אנחנו מדברים כבר חמש שנים שתשים דבר זמני.

מרדכי יוגב: אתה לוקח בטונדה, כמו שמע"צ שמים על בטונדות קווים שלמים של חשמל בכל תיקוני הכבישים.

מרדכי יוגב: אתה לוקח בטונדה, שם עליה מוט ושם מצלמה.

סרן עזריאל פרילמן: אני אחדד.

סרן עזריאל פרילמן: אחרי החדירה הראשונה לעלי, בגבעת היובל, שהיא לא מוגדרת בין 40 המאחזים אבל היא שכונה שהיא לא חוקית, אנחנו הבנו את הפערים שיש שם מול מרכיבי הביטחון.

סרן עזריאל פרילמן: אמרנו שכמענה מיידי נשים תלתלית.

סרן עזריאל פרילמן: לטובת הדבר הזה היינו צריכים להוציא צו אלוף שמצריך את כל התהליך של דמ"צ.

סרן עזריאל פרילמן: קיבלנו את צו האלוף, בדרך הייתה עוד חדירה ושם המח"ט קיבל החלטה לפרוס את זה, החלטה שמנעה את החדירה, לפני שצו האלוף יצא.

מרדכי יוגב: אז אתם שם שמתם דבר זמני?

סרן עזריאל פרילמן: כן.

סרן עזריאל פרילמן: תלתלית שצריכה צו אלוף, כמו כל דבר.

אסף דורון: אבל זה חונה כרגע במשרד המשפטים וקיבלתם תשובה שלילית?

סרן עזריאל פרילמן: לא, יש צו אלוף.

סרן עזריאל פרילמן: ישראל נגע בתהליך, והוא צודק.

סרן עזריאל פרילמן: התהליך הוא ארוך מדי.

שלמה וקנין: התהליך הוא ארוך, למען האמת, לא רק בגלל משרד המשפטים.

שלמה וקנין: הרבה מאוד בעיות בירוקרטיה בתוך המערכת פנימה.

שלמה וקנין: דמ"צ שלוקח מעל שנה – כבר שכחו מהאירוע.

מרדכי יוגב: שלמה וישראל, אני מבקש רשימה מדויקת של דברים שעוכבו על-ידי גורמי המערכת המשפטית.

שלמה וקנין: יש רשימה.

מרדכי יוגב: תעבירו אלינו ואנחנו ניקח את זה כסדר-יום לפנייה אליו.

מרדכי יוגב: תעבירו לוועדה בבקשה רשימה של אותם פרויקטים שהם צורך ביטחוני והם עוכבו על-ידי המערכת המשפטית.

מרדכי יוגב: טוב שתעבירו אותה גם לאלוף, ואז האלוף ישקול בדעתו.

מרדכי יוגב: אני מבין שהוא לא אוהב להוציא צווי אלוף.

שלמה וקנין: הוא לא יצליח להוציא.

מרדכי יוגב: הבנתי.

ישראל גנץ: עוד כמה נקודות קצרות.

ישראל גנץ: האחת היא הגדרות של פיקוד העורף לנושא כיתת כוננות.

ישראל גנץ: עכשיו יש גם נושא של רבש"צים בתוך הגדר.

ישראל גנץ: אני לא מתכוון להיכנס, אני גם לא מתכוון להחליט מה סדר העדיפות הביטחוני, מה עושים ואיפה יותר מסוכן.

ישראל גנץ: אבל צריך הגדרות.

ישראל גנץ: אם מוציאים מכתב, שמהיום הרבש"צ עובד בתקן של 70% משרה, והיישוב אומר שהוא לא יודע להחזיק כזה רבש"צ, אז תגדירו, או שאין רבש"צ.

ישראל גנץ: מישהו צריך לקחת את האחריות.

אל"מ גולן ואך: מה זאת אומרת לא יודע להחזיק?

ישראל גנץ: רבש"צ שעובד בחצי משרה, תגידו לו: אני רוצה שתהיה פה איקס שעות, מה החובות שלך.

ישראל גנץ: תגדיר מסמך מפרט חדש.

מרדכי יוגב: זה נכון.

מרדכי יוגב: הגדרת 50% רבש"צ – עסקנו בזה לפני שלוש שנים, ב"צוק איתן", כאשר הייתה קביעה, שאחר כך בוטלה על-ידי שר הביטחון הקודם, שמ-5 או 7 ק"מ יהיו 50% ביישובי פתחת שלום, ואז הייתה מהומה וחזרו בהם.

מרדכי יוגב: אבל צודק סגן ראש מועצה אזורית מטה בנימין, תנו לזה את הגדרות המינימום שהוא מחויב בהן.

מרדכי יוגב: חצי מהזמן הוא יגדל תרנגולות בלול, חצי מהזמן הוא יעבוד בחקלאות שלו, חצי מהזמן הוא יפעיל את המרכול אחר הצהריים.

מרדכי יוגב: אבל שיהיו לו ההגדרות, כי בלילה הוא מתרוצץ ומחליף שומרים ומכניס עובדים.

מרדכי יוגב: הוא מבחינתו לא ירד ברמת האחריות.

מרדכי יוגב: אם תהיה הגדרה כלשהי של רמת האחריות שלו ב-50%, זה יסייע לסיפור הזה, מה פירוש 50%, ואתם גם תוכלו לבדוק אותו.

מרדכי יוגב: האם הוא בדק את הגדר לא ארבע פעמים בלילה אלא פעמיים בלילה.

מרדכי יוגב: זאת אומרת, אם ניתן יהיה לייצר מה פירוש 75%, מה פירוש 50%, זה יסייע לפתרון הסיפור הזה.

מרדכי יוגב: אני בהחלט מקבל את סדרי העדיפויות שלכם, אני לא בא לבעוט בהם, אבל הם יאפשרו את קיום העניין ביחסיות הזאת.

ישראל גנץ: שתי נקודות אחרונות.

ישראל גנץ: זיהוי מרחוק – אנחנו עשינו עבודה יחד עם גולן, להסתכל על אזורים.

ישראל גנץ: זה יחסוך הרבה כסף.

ישראל גנץ: במקום להסתכל על יישוב מסוים, להסתכל על סל, לא על הביצים שבסל.

ישראל גנץ: אני מציע לתעדף את זה גם תקציבית, זה יחסוך המון כסף, במקום להסתכל על כל יישוב.

ישראל גנץ: אני מבקש להעיר הערה.

ישראל גנץ: אני לא חושב שיש פה מישהו שיכול להתחרות עם עמיקם בחיזוק ביטחון בהתיישבות, אבל אני חולק על האמירה שצריך להסתכל על סך הדברים שקורים ביו"ש, על חיזוק הכבישים ועל תאורה וכו'.

ישראל גנץ: אלה דברים נכונים, אבל זה שמשרד התחבורה 20 שנה לא סולל כבישים ביו"ש וזה שתחבורה בכלל צריכה לעבור דרך ביטחון, כי אחרת זה לא קורה, זו נקודה רעה.

ישראל גנץ: ברוך ה' עמיקם יודע להפעיל את זה, אבל זאת לא נקודת זכות לנו כמדינה.

ישראל גנץ: אנחנו משלימים פערים של משרדים אחרים, כי כמו שאיתן אמר, לא עושים.

ישראל גנץ: גם תחבורה וגם חינוך.

ישראל גנץ: גם תאורת כבישים, אין תאורת כבישים אז אנחנו עושים תאורה ומוחאים לעצמנו כפיים.

ישראל גנץ: אז ברוך ה' עמיקם יודע לעשות את זה, אבל זה לא לגדולתנו, זה לצערנו, כי משרדים אחרים לא עושים את מה שהם עושים.

מרדכי יוגב: ההערה האחרונה היא מאוד נכונה.

מרדכי יוגב: היא קשורה גם לישיבות אחרות שאנחנו עושים.

מרדכי יוגב: אנחנו כרגע דוחפים גם תוכנית אב לכבישים דרך גורמים אחרים.

מרדכי יוגב: סוף-סוף המשרד למטרופולין תוכנית אב לירושלים קיבל ממשרד התחבורה.

מרדכי יוגב: כסף עוד אין שם, יהיו שם אולי 10 מיליון תכנון על הכול, שזה בוודאי משהו מתארי.

מרדכי יוגב: הערה נכונה.

מרדכי יוגב: לכאורה יוצא גם תקשורתית שכאילו מושקעים ביו"ש מיליונים על מיליונים, שזו עבודת תשתית שמיליארדים יוצאים בגליל, בנגב, במרכז הארץ, ואפילו למעברים של הפלסטינים והכול בסדר ונכון, אבל לא יוצא לצורך אקוטי של מרקם חיים תחבורתי.

מרדכי יוגב: ליאור, אני מבקש שתצאו מפה עם שני דברים.

מרדכי יוגב: האחד, גם לכיוון שלכם עוד פעם לחשוב על 45 האלה שטמונים ב-flat של ועדת הכספים.

מרדכי יוגב: צריך לקיים דיון עם המנכ"ל, עם עפר, עם מי שתחליטי.

מרדכי יוגב: כי ראית כמה זה הרסני, גם בהיבט של הצלת חיים, 45 מיליון למיגון הניוד, גם בהיבט של בטיחות.

מרדכי יוגב: דבר שני, בנושא מרכיבי הביטחון.

מרדכי יוגב: תפתחו את הראש.

מרדכי יוגב: אני לא יודע אם זה לא יחייב שינוי זה או אחר בתוך תקציבי 15 או 16 בתעדופים.

מרדכי יוגב: לחילופין לכיוון 2018, בהחלט מבחינתי בראייה של הוועדה זה גם מה שדורש אולי פריצת תקרת הזכוכית ולבחון.

מרדכי יוגב: לדעת שהסיפור הזה של מרכיבי ביטחון – ואני בפירוש אומר גבול הצפון מסיבות שלו ביהודה ושומרון, תרצי גם תשימי בבט"פ אבל זו לא סמכותי פה להתעסק עם זה, וסדרי העדיפויות הם לא כאלה.

מרדכי יוגב: צריך לקחת את זה לתשומת הלב, כי זה עניין של הצלת חיים.

מרדכי יוגב: אני משחרר אותך, ותהיי לנו לעזר בשליחויות שאת עושה.

ליאור בראון: תודה.

מרדכי יוגב: שלמה, בבקשה.

שלמה וקנין: אני אתחיל את דבריי בהכרת תודה לכל מי שיושב כאן, וכולם, במה שיש להם, עושים את המרב, ואפילו גם אם צריך לפזול הצדה לתקציבים אחרים ולצרף אותם בעקבות אירוע כזה או אחר, הדבר הזה נעשה.

שלמה וקנין: יש כבר בדיחה שחורה שמסתובבת בינינו, מי רוצה שישלימו לו מרכיבי ביטחון.

שלמה וקנין: קריית-ארבע קיבל מענה למשהו ספציפי, היה בנווה-צוף יקבל.

שלמה וקנין: למרות שעמיקם צפה את זה.

שלמה וקנין: הוא אילץ את המערכת הצבאית להכיר בנווה-צוף כצורך ביטחוני גדול.

שלמה וקנין: הבדיחה השחורה אומרת שעכשיו היישוב הבא שרוצה, שייכנס לרשימה.

שלמה וקנין: כי זה לא שלא רוצים, אין תקציבים להשקעה.

שלמה וקנין: לכן מניידים את המעט שיש בהתאם לאירועים.

שמואל לטקו: זה כמו שאם יש ארבעה הרוגים עושים רמזור.

שלמה וקנין: אני רואה שבילית הרבה אצל טרנר.

שלמה וקנין: כי גם עמיקם היה אצלה, וזאת התשובה שקיבלנו כשעמיקם בא להסביר מדוע צריך תאורה בצמתים וכבישים.

מרדכי יוגב: מה שנקרא מוקדי סיכון.

שלמה וקנין: כן, כמה נהרגו בצומת.

שלמה וקנין: כמו שאמרתי בפגישה אצל שר הביטחון בשבוע שעבר, צריך שקודם כל נדבר על מרכיבי ביטחון ביישובים ושאף אחד לא יסיט אותנו לא לתאורה ולא למיגון ירי.

שלמה וקנין: לא שזה לא חשוב, זה חיוני, זה נדרש.

שלמה וקנין: אבל אי אפשר כל הזמן לנפנף בדגל ההוא.

שלמה וקנין: אני חייב שניישר קו לגבי הנתונים המספריים.

שלמה וקנין: נאמרו פה מספרים שמתעתעים.

שלמה וקנין: אני מבין את הצד הזה של השולחן, שמייצג את מי ששלח אותו לכאן, קרי את משרד הביטחון, מערכת הביטחון, שר הביטחון.

שלמה וקנין: אבל אני אומר כאן דברים שאולי סותרים את מה שנאמר כאן בכל מה שקשור למספרים.

שלמה וקנין: תקציבים קואליציוניים, כפי שאמרתי אצל השר, לא יכולים למנות כתקציב של משרד הביטחון, עם כל הכבוד.

שלמה וקנין: אנחנו מודים למשרד הביטחון שהסכים להעביר את זה דרך המשפך שלו.

שלמה וקנין: אני מודה למועצת יש"ע שאולצה – לא הסכימה, ואני אומר את זה מהבית – בתקציב הקואליציוני הקודם לשים נתח למרכיבי ביטחון, דבר שלא יקרה בקואליציוני הבא.

שלמה וקנין: נאמר לי בצורה מפורשת, אז אני אומר את זה גם בצורה מפורשת.

שלמה וקנין: מכאן שהמצוקה תהיה עוד יותר רחבה.

שלמה וקנין: לכן כשתגובת משרד הביטחון לכתבה בנושא מרכיבי ביטחון היא שהוקצו 90 מיליון ואושרו 110 ל-2017 ועוד 110 ל-2018, בואו נפזר את הענן.

שלמה וקנין: ה-90 הם קואליציוניים, ולכן נמחק.

עמיקם סבירסקי: מה זה נמחק?

שלמה וקנין: נמחק הכוונה שזה לא תקציב של מערכת הביטחון.

עמיקם סבירסקי: זה תקציב שמדינת ישראל שבאה לתת אותו צבוע לסימון.

שלמה וקנין: תקציב קואליציוני הוא לא תקציב משרד הביטחון.

שלמה וקנין: התקציב של 110 מיליון, שזו התגובה השנייה, החלק השני של התגובה, בואו נקרא לילד בשמו.

מרדכי יוגב: 105, 16, ועוד 10 אצל עמיקם.

שלמה וקנין: הסוגיה של התקציב הזה, הסוגיה של 20 המיליון שהועברו מתוך התקציב הזה ליחידה להתיישבות, תרגיל חשבי יוצא מן הכלל.

שלמה וקנין: אני לא מייחס לך אותו, כי הוא טרם תקופתך לדעתי.

שלמה וקנין: מה נעשה פה בעצם?

שלמה וקנין: תקציב משרד הביטחון, היחידה להתיישבות, טרם כל הדבר הזה, הוא 23 מיליון שקלים לכלל הארץ.

שלמה וקנין: והשאלה שלך הייתה במקום.

שלמה וקנין: באים ואומרים לך: חיזקנו את היחידה להתיישבות, הוספנו שבעה.

שלמה וקנין: להתיישבות הכללית בכל הארץ בסך הכול ירדו ב-13 מיליון שקלים.

שלמה וקנין: אם הוספת 20 מתוך ה-110, והשארת את עמיקם כמו שהוא, אז זה 43.

שלמה וקנין: בפועל 43 נהיה 30, אפרופו תרגילים.

שלמה וקנין: עכשיו אני מבין את כל מי שרוצה להציג את ההעצמה ואת החיזוק.

שלמה וקנין: אבל עובדתית אבדנו, אפרופו תרגילים חשבונאיים.

שלמה וקנין: הנקודה הבאה היא בכל מה שנוגע ל-358 מיליון שקלים.

שלמה וקנין: מתוך 110 מיליון שקלים, אני יודע לסמן 16 מיליון שקל להתעצמות, והשאר לשוטף.

שלמה וקנין: רוצים להוסיף 5 מיליון של בית-אל, נוסיף.

שלמה וקנין: אני שואל שאלה אחרת, ואני חושב שזאת שאלה אמיתית שצריכה לעניין את כולם, בהינתן 110 ועוד 90 וכו', בכמה הצטמצמה התוכנית שאנחנו מוכוונים אליה, של 318 מיליון שקל?

שלמה וקנין: כמעט ולא כלום.

שלמה וקנין: אולי ב-16 מיליון שקלים.

אמיר ברגר: התעצמה, לא הצטמצמה.

שלמה וקנין: התעצמה בגלל עלות השב"מ האמיתית.

שלמה וקנין: התשובה היא פשוטה, הפערים הם אדירים.

מרדכי יוגב: זאת אומרת שבעצם רק 5% מהצורך תוקצב.

מרדכי יוגב: אם הצורך להתעצמות הוא 318, ותוקצב 15, זה 5%.

שלמה וקנין: גם הוא לא בהכרח הלך למשימות האלה שבתוך ה-318, אבל חלק מזה.

שלמה וקנין: סדר עדיפות למרכיבי ביטחון.

שלמה וקנין: אני מקווה ששר הביטחון בדיון הקרוב שדובר עליו, ואני אומר בצורה עדינה, ישים מעט את יו"ש בפוקוס מסיבה פשוטה.

שלמה וקנין: יש אמירה של הדרג הצבאי ויש אמירה של הדרג הפוליטי הביטחוני.

שלמה וקנין: שר הביטחון סיווג אחרת את יו"ש.

שלמה וקנין: אגב, התוצאה היא לא דרמטית.

שלמה וקנין: בנייר שהכנתי גם לדיון אצל השר וגם נתתי למוטי, כתבתי כך: תקציבי היחידה להתיישבות, עד 2016, בלי לבדוק אותו, 50% ביו"ש.

שלמה וקנין: אני לא טועה, נכון?

שלמה וקנין: אתה אמרת 40% פלוס, נושק ל-50%.

שלמה וקנין: תכפילו בשלושה, תמיד באיגומים.

שלמה וקנין: ב-2017 מדובר ב-10%.

שלמה וקנין: אני מקווה ששר הביטחון רואה את הנייר שנשלח לכנסת על-ידי לשכת הרמטכ"ל.

שלמה וקנין: אני מקווה שהדבר הזה יילקח בחשבון.

שלמה וקנין: נקודה לפני אחרונה לעמיקם.

שלמה וקנין: הגדלת תקציב, התייחסתי לגבי התרגיל.

שלמה וקנין: אתה לא אשם, אתה בסוף קיבלת את הסך הכול ויצאת לדרך.

שלמה וקנין: נתת דוגמה של תקציב חוסן יישובי, שאתה נכנס גם לנושא.

שלמה וקנין: ישראל סימן לי, שמכאן והלאה מוטי מוציא את זה להתיישבות ואני מתחיל להישאל שאלות איך זה, ואני לא יודע.

שלמה וקנין: תקציב עמיקם ל-2017 בנוי משלב א' ושלב ב'.

שלמה וקנין: שלב א' מתוקצב, שלב ב' לא מתוקצב.

שלמה וקנין: איו"ש בשלב ב' לא מתוקצב.

שלמה וקנין: אז לא להפנות ולא ראשי מועצות.

שלמה וקנין: אין תקציב בנושא חוסן ל-2017 בשלב זה.

שלמה וקנין: אם יהיה תקציב, אם יוסת תקציב, זה משהו אחר.

שלמה וקנין: יש לעמיקם תוכנית, ואני מברך על היוזמה של המרכיב החדש שהוכנס.

שלמה וקנין: לגבי 19 מיליון שקלים שעמיקם אומר שיושקעו ב-2017, אני חולק על זה, בהתייחס למה שאמרתי לפני כן.

שלמה וקנין: כל משימה שאושרה טרם 2017, היא מבחינתי לא תקציב 2017.

שלמה וקנין: אם המימוש הוא 2017, אנחנו לא נמנה את זה בתקציב 2017.

שלמה וקנין: תקציב 2017 במקרה הטוב הוא ארבעה מיליון שקל.

שלמה וקנין: להבנתי שלושה, ארבעה מיליון במקסימום ולא יותר מזה מהיחידה להתיישבות.

שלמה וקנין: מי שרוצה להתעמת עם הנתונים, קיבלתי את הנתונים שהוצגו לעוזר השר, עברתי עליהם, אני יכול להעיר הערות.

שלמה וקנין: אני חוזר ואומר, דבר שאולי היה צריך לומר נציג הצבא ואני יכול להבין שהוא לא אומר את זה.

שלמה וקנין: לאלוף הפיקוד, למפקדים בשטח, לא נותנים כלים לממש את אחריותם בהגנת היישוב.

שלמה וקנין: חד וחלק.

שלמה וקנין: הסיור הצבאי שהיה בנווה-צוף בשבת, בשל הערכת מצב של המח"ט הוא היה ביישוב.

שלמה וקנין: אם תשאלו את המח"ט איפה הוא היה רוצה לראות אותו, בקובה אולי או בפאתי קובה ולא בתוך היישוב נווה-צוף, ששם גם ככה לא נעשה בו שימוש.

שלמה וקנין: אני אומר את זה, כי כשהוא מנתח את היישוב ורואה שאין תנועת יהודים בחוץ בשבת, אז הוא עושה את מה שהוא עושה.

שלמה וקנין: אבל עובדתית הוא היה צריך להיות במקום אחר.

מרדכי יוגב: זה שייך לתפיסת הביטחון.

שלמה וקנין: אבל היא מושלכת מהאין-תקציב.

שמואל לטקו: הוועדה הזאת עושה הרבה מאוד דיונים בהרבה תחומים שקשורים לדברים די משותפים.

שמואל לטקו: היום זה מרכיבי הביטחון, פעם אחרת זה על הצירים, פעם אחרת זה על דברים נוספים שבסופו של דבר אמורים לתת אותה מטרה, לתת יותר הגנה וביטחון לתושבים, לאנשים שמסתובבים בשטחי יהודה ושומרון.

שמואל לטקו: אני לא יודע אם המערכת עשתה את זה, אבל אנחנו לא עשינו דיון לשמוע הצגה עדכנית של כלל האיומים ואיום הייחוס ביהודה ושומרון.

שמואל לטקו: לא נפרט פה את מצע הדיון הזה.

שמואל לטקו: אם תסכים, שם אמור להיכנס הכול, גם דברים שמשפיעים על היישוב הבודד, כמו שאמר עמיקם, גם הצירים וגם דברים אחרים.

שמואל לטקו: כי בכל דיון אנחנו שומעים שאנחנו חיים במצב של חסר.

שמואל לטקו: אמרת 5% מכל התקציב.

שמואל לטקו: חסר משווע.

שמואל לטקו: אני חושב שחלק מהפיקח של הוועדה זה לבדוק.

שמואל לטקו: עכשיו אומרים פה חוסן יישובי.

שמואל לטקו: זה חשוב מאוד, אבל האם שווה עכשיו לשים שקל על חוסן יישובי או יותר שווה לשים עוד שקל על מצלמה בכניסה ליישוב.

שמואל לטקו: זו דוגמה.

שמואל לטקו: לא עושים כל יומיים כזה דיון.

שמואל לטקו: מזמן לא עשינו דיון כזה, וצריך לעשות דיון כולל על האיום ועל איום הייחוס, ואולי בהמשך נעשה דיון למה מהאיום ואיום הייחוס יש מענה ולמה אין מענה, למה יש מענה חלקי, ואולי נוכל לתת המלצה יותר אינטליגנטית למערכת מה לעשות.

מרדכי יוגב: אתה צודק.

מרדכי יוגב: לכן ביקשנו גם שיהיה ועמ"ש מודיעין, לא במסגרת ועדת המשנה הזאת, לעיסוק במכלול האיומים ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: בין היתר אני מניח שיציגו גם את מה שאתה אומר.

שמואל לטקו: אני חושב שזה צריך להיות פה.

שמואל לטקו: שם זה משהו אחר.

מרדכי יוגב: לכן גם רציתי להתחיל בנתוני מודיעין, סטטיסטיקות והתרעות.

מרדכי יוגב: כל מה שנותר לי לסכם ביחס אליך, שבמושב החורף נקיים שש ישיבות בחודש.

מרדכי יוגב: אני מתייחס לסטטיסטיקות.

מרדכי יוגב: בשנת העבודה 2016 עשינו 27 ישיבות ועמ"ש יו"ש.

מרדכי יוגב: ועדות אחרות עשו 1 או 2, 4 או 7, ואולי הבאה אחרינו עשתה 16.

מרדכי יוגב: אני רוצה להגיע ל-12 חודשים כפול 4, שזה 48.

מרדכי יוגב: המינימום 24.

מרדכי יוגב: סיכום קצר.

מרדכי יוגב: דבר ראשון, להתחיל בהכרת הטוב והתודה לכל מי שנמצאים פה והם עושים ועושים יותר ויוזמים, מראש היחידה להתיישבות והעוזרת שלו ואחרים, וגם המל"ל.

מרדכי יוגב: ראוי לציין את ווה, שנכנס פה לעומקם של דברים במל"ל בתחומים שונים, וגם אתה איתן, וכך גם פיקוד העורף לאורך השנים, פיקוד המרכז וגם את"ק.

מרדכי יוגב: דבר שני, לטקו, אנחנו לא מתעלמים, ואתה יודע את זה היטב, ואני חושב שיש לוועדה הזאת אותו יתרון שהוא יתרון המקצועיות של ועדת החוץ והביטחון, גם הצרכים של מרכיבי הביטחון, גם בגזרות האחרות ואיזשהו תכלול.

מרדכי יוגב: הוועדה יודעת להגיד, במידה מסוימת אולי יותר טוב ממערכת הביטחון, ולפעמים להסב מהצד את הדעת איפה האיום הוא אולי יותר גדול, אם בצפון או בדרום, או לצורך העניין מה יזדקקו כדי להגן על שדה התעופה.

מרדכי יוגב: זרקתי לגזרה אחרת לגמרי.

מרדכי יוגב: אני עובר עכשיו ליו"ש.

מרדכי יוגב: איום החדירה בפיגועי ההרג ביהודה ושומרון הם מוחשיים ומיידיים, ולצערנו, והציג את זה פה פיקוד המרכז בהתחלה, רק בשנתיים האחרונות ולפני כן חווים אותם עם הרוגים ופצועים.

מרדכי יוגב: זה שייך לכל המציאות הכוללת.

מרדכי יוגב: אומנם הייתה עלייה בתקציב מרכיבי הביטחון, אבל אני חושב שיחסית לשנים של אנורקסיה שהיו לפני כן בקדנציה הקודמת, אין הקומץ משביע את הארי.

מרדכי יוגב: מה שאני מבקש, וזה אולי תורף הוועדה הזאת, שאני עוד לא יודע להגיד מתי נעשה את ועדת המעקב עליה, זה כן להשפיע ולפרוץ.

מרדכי יוגב: אני אומר את זה לכולנו, ואמרתי גם לנציגת האוצר.

מרדכי יוגב: אני כן תולה תקוות בישיבה עם שר הביטחון.

מרדכי יוגב: אני גם באופן אישי אשתדל לדבר אתו.

מרדכי יוגב: לא ידעתי על הישיבה ב-5.9, וחשוב להביע בה את אותם דברים שהושגו כבר בהבנה בינואר 2016, מה אדום, מה צהוב, מה ירוק.

מרדכי יוגב: בין אלה שהם פה מפיקוד המרכז ומיו"ש, בין אלה שמתייחסים לכל המדינה, עמיקם ומל"ל.

שלמה וקנין: מי יעלה את זה לקבינט?

שלמה וקנין: כמו מיגון הניוד או כמו תאורה, הרי אתה מבין שמי שיעלה את זה יצטרך לדחוף את היד לכיס, ומכאן אולי החשש.

מרדכי יוגב: אני מודה שאתמול דיברתי עם אנשי ראש הממשלה, ואולי גם היום, ואנחנו נראה.

מרדכי יוגב: יכול להיות שיעלו את זה, לצורך העניין אני, שר החינוך ושר הביטחון.

מרדכי יוגב: כולם.

מרדכי יוגב: אני לעצמי רשמתי לפנות לשלושה שרים.

מרדכי יוגב: דבר נוסף, כן הייתי מבקש לקבל לוועדה מצד פיקוד המרכז את סיכומי האלוף שלכם ביחס לאיומים, ביחס לסטטיסטיקות, ביחס להתרעות, את תפיסת האלוף ביחס להתיישבות.

מרדכי יוגב: שיהיה לנו נייר שאנחנו יכולים אתו לפנות גם לשר הביטחון בצורה גם רשמית וגם מדויקת בסטטיסטיקות של הפיגועים והאיומים והערכת המצב והתפיסה.

מרדכי יוגב: דבר שני, מצד פיקוד העורף, עמיקם ואחרים, לקבל את תוכנית העבודה שלכם למיגון ההתיישבות, את הצורך ואולי אתו את המתוקצב.

מרדכי יוגב: כך גם בסדר העדיפויות שאתם תגדירו.

מרדכי יוגב: אמרתי אדום, צהוב, ירוק, אתם תגדירו 1, 2, 3 או מה שאתם רואים כצורך להבקיע בתקציב.

מרדכי יוגב: פיקוד המרכז, גם פיקוד העורף, ההתייחסות לאותם יישובים שהם אינם סטטוטוריים, ואני עשיתי בזה הפרדה, שהם על אדמות מדינה.

מרדכי יוגב: גם דוח טליה ששון אפילו נתן סדרי עדיפויות אחרים, הבקענו את זה בתב"ע של צופית, של המכינה הקדם-צבאית.

מרדכי יוגב: כי היה ברור, גם מתוך דוח טליה ששון, שהמקום הזה הוא על אדמות מדינה.

מרדכי יוגב: לצורך העניין, מה שהוא על אדמות מדינה ויש מאמצים להשגת התב"ע אליו, זה כמרכיב ראשוני, ולו לאמצעי ביטחון ניידים, לאמצעי ביטחון מינימאליים.

מרדכי יוגב: כשם שנוקטים את הדברים הללו גם בדברים אחרים.

מרדכי יוגב: לטקו הזכיר מטפורה מבטיחות בדרכים, ואני מזכיר מטפורה מטיפול בסודנים ואריתריאים לא חוקיים ואתה נותן להם עדיין שירותי בריאות וחינוך והכול, כי הם אצלך ואתה לוקח על אחריותך את הסיוע להם.

מרדכי יוגב: אם זה טוב או רע, כל אחד יסייר שם בדרום תל-אביב וירגיש כפי שהוא מרגיש.

מרדכי יוגב: המאחזים והתשובות אליהם הם כן שאלה שנעלה אותה ונבקש גם מכם, ונבקש גם מכם להתייחס אליה בהמלצות שלכם לישיבה עם השר.

מרדכי יוגב: מי שיעלה לשר, פיקוד העורף, גולן, או היחידה להתיישבות והמל"ל, לתת לדבר הזה את מענה המינימום.

מרדכי יוגב: מהו מענה המינימום שאתה אומר להגנתם של 110 משפחות, וגם זה בסדר העדיפויות.

שלמה וקנין: פיקוד העורף אמר את זה.

מרדכי יוגב: בעניין המל"ל, הייתה פה הערה כשלא היית, לטקו, שאיתן אמר ושתק, כי נכנס לפה עיתונאי, שיש הקשר בין פח"עי לפלילי.

מרדכי יוגב: אני לא יודע אם התכוונת ליו"ש שאנחנו מכירים שנים רבות, או אם התכוונת לגליל או לשניהם.

מרדכי יוגב: כי נדמה לי שרמזת לשניהם.

מרדכי יוגב: אני חושב ששם הצרה היא גדולה, ואני הרגשתי שאני לא יודע להשפיע עליה ולעשות שם קצת יותר טוב.

מרדכי יוגב: אחר כך זה משפיע על המוטיבציה של הילדים שלהם להתגייס לצה"ל ביסוד-המעלה ובראש-פינה.

מרדכי יוגב: אז אולי זה יכול לעבור לחוץ וביטחון.

מרדכי יוגב: אני מחפש את ההקשר.

מרדכי יוגב: מל"ל, להשפיע על תקציב 2018 עד כמה שאתם יודעים אל מול משרד ראש הממשלה ונושא מרכיבי הביטחון.

מרדכי יוגב: לנסות להשפיע על ההבקעה של 45 מיליון, שאני עוד לא מוצא את הדרכים איך אני עושה את זה.

מרדכי יוגב: יש לי דרך אחת שאני חושב עליה כרגע, אבל לא הצלחנו מאז פסח, איך משחררים את 45 המיליון האלה או את ה-flat הזה שתקוע בוועדת הכספים, כי זה משפיע על הבטיחות, על הביטחון ועל ההתרסקות של שניים או שלושה מפעלים.

מרדכי יוגב: דבר אחרון, איתן, אני לא יודע מה תוצאות הסיור אתמול בדרום מדבר יהודה.

מרדכי יוגב: שמים עכשיו 3.8 במיגון של רצועת עזה בסופו של יום, אבל לא דומה האיום בכלל.

מרדכי יוגב: אנחנו ביהודה ושומרון שולטים גם בצד השני, אנחנו מסוגלים בדרכים רבות ואחרות, זה לא המקום וזו לא הישיבה.

מרדכי יוגב: אני בעצמי יודע לחשוב על שלושה דברים איך לבלום או ליצור שליטה חלקית במי שחודר.

מרדכי יוגב: כל מי שחודר ממדבר יהודה או חדר לפיגועים הקשים של שרונה או מקום אחר, חדר רכוב, דרך נתיב אחד או שניים.

מרדכי יוגב: אנשים שם לא מרבים ללכת רגלית בשביל להגיע לתל-אביב, ולכן בלימת צירי הרכב ואכיפתם אינה מצריכה חומה רציפה ואפשר בדרכים אחרות, מצלמות והזנקה.

מרדכי יוגב: לא אאריך בזה כרגע, כי זה לא יסוד העניין, אבל סדרי העדיפויות של במה משקיעים בסוף, מדינת ישראל, מערכת הביטחון, מחייבים חשיבה נוספת, בלי קשר לשיקולים הירוקים.

מרדכי יוגב: בסופו של דבר נמשיך לפעול כולנו מתוך אותה הכרה, להגדלת תקציבי מרכיבי הביטחון.

מרדכי יוגב: אני באמת סומך פה על האנשים ולמדתי מהם הרבה.

מרדכי יוגב: כי זה צורך, ונשתדל לפרוץ את התקרה הזאת כדי שיהיו יותר מרכיבי ביטחון לנהל סיכונים ולא לנהוג בחוסר אחריות בנושא הביטחון של היישובים.

מרדכי יוגב: יישובי הסְפר בכלל, ובפרט ביישובי יו"ש.

מרדכי יוגב: תודה רבה.