ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 861, 2018-11-20 11:00

איתן כבל: שלום לכולם, גברתי מנהלת הוועדה, היועצת, הרשמת, דובר, ערוץ הכנסת, חברתי היקרה והמכובדת.

איתן כבל: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון –הגברת התדירות של משלוח חשבונית), התשע"ח-2018.

איתן כבל: היוזמת והמובילה היא חברתי חברת הכנסת מרב בן-ארי.

איתן כבל: הצטרפו אליה איתן כבל, איציק שמולי, יוסי יונה, לאה פדידה, קארין אלהרר, מאיר כהן , עבד אל חכים חאג' יחיא, יואל חסון, אכרם חסון ורועי פולקמן.

מירב בן ארי: רק רציתי לברך אותך על המעמד המרגש, חיכיתי הרבה זמן.

מירב בן ארי: זו ועדה עמוסה.

מירב בן ארי: אני רוצה לברך אותך על הדיון בחוק.

איתן כבל: את צריכה להגיד את זה אחרת:

איתן כבל: למרות שיש לנו עוד הרבה דברים חשובים - ההצעה שלך הייתה רק באפריל, הייתה אז פגרה - קידמנו את ההצעה.

מירב בן ארי: לכן הודיתי לך עוד בתחילת דבריי.

מירב בן ארי: אין סיבה שאדם שמשלם היום, ורובנו משלמים באינטרנט, לא יקבל את החשבונית ברגע שהוא משלם.

מירב בן ארי: זה קורה אצל כמעט רוב החברות, באופן הרבה יותר טוב אצל החברות הממשלתיות, כמו תאגידי מים, חברת חשמל וכאלה.

מירב בן ארי: מצאתי שיש חברות - לא נגיד את שמן - שאדם משלם ומקבל החזר מהעבודה.

מירב בן ארי: דווקא אלו שהוא יכול לקבל החזר עליהן לא שולחות לו.

מירב בן ארי: קיבלתי את הפנייה הזאת מפניית ציבור.

מירב בן ארי: נשאלתי למה צריך לחכות חודשיים.

מירב בן ארי: בדקנו את החוק, ראינו שזה שישה חודשים.

מירב בן ארי: נראה לי שאין סיבה שצרכן לא יקבל את החשבונית ברגע שהוא שילם.

איתן כבל: כמו שהם יודעים להוציא לך כשהם רוצים - -

מירב בן ארי: כמו שהם יודעים לדרוש את הכסף.

איתן כבל: אני חושב שהצעת החוק הזאת נכונה, טובה וראויה.

מירב תורג'מן: אני רק אציין שלא מדובר פה רק על משלוח חשבונית בדרך ממוחשבת, מדובר בכל דרך שנשלחת החשבונית.

מירב בן ארי: נהדר, הרבה יותר טוב.

מירב בן ארי: אם אתה יודע לקחת כסף בזמן, תדאג לשלוח את החשבונית.

איתן כבל: תיקון סעיף 13ב 1.

איתן כבל: בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981, בסעיף 13ב, אחרי פסקה (א), יבוא "(א1) נתן הצרכן לעוסק את הסכמתו כאמור בסעיף קטן (א) וביקש לקבל את פירוט התשלומים מידי מועד חיוב, ישלח העוסק לצרכן את פירוט התשלומים לפי בקשת הצרכן, בסמוך למועד החיוב.

איתן כבל: " יש הגדרה ל"סמוך"?

מירב בן ארי: מה זה "בסמוך"?

מירב תורג'מן: יש לי איזה שהוא קושי עם המונח "בסמוך" ועם המונח "מועד החיוב".

מירב תורג'מן: למה לא לכתוב את המילים "מיד לאחר תשלום", או את המילים "בסמוך לאחר התשלום"?

איתן כבל: למה זה לא יכול להיות כמו בקולנוע, שהזמנתי כרטיס ושילמתי?

מירב תורג'מן: זה כשזה בדרך ממוחשבת.

איתן כבל: הסיפור המרכזי פה, אם את שואלת אותי, זה הממוחשב.

מירב תורג'מן: כמובן.

איתן כבל: זה הסיפור המרכזי.

איתן כבל: את הוספת את העניינים הנוספים.

מירב בן ארי: החוק המקורי שלי מדבר על דרך ממוחשבת.

איתן כבל: בגלל זה הרחיבו.

איתן כבל: התיקון הוא הרחבה.

איתן כבל: למה אתה לא יכול לקבל את זה במקום?

איתן כבל: כשאתה בסופר משלם, עושים לך חשבון, מוציאים לך מיד את החשבון שלך.

מירב בן ארי: למה החוק היום מגדיר אחת לשישה חודשים?

מירב בן ארי: אם זה העניין, אולי פשוט לעשות אחת לחודש, זה הכי הגיוני.

מירב בן ארי: היום החוק אומר שישה חודשים.

מירב בן ארי: זה לא הגיוני.

מירב בן ארי: בוא נלך לחוק המקורי, נתקן לחודש.

אגם דניאל: סעיף 13ב מדבר על כך שהעוסק חייב לשלוח לצרכן חשבונית כל חצי שנה.

אגם דניאל: כל חצי שנה הצרכן צריך לקבל את פירוט התשלומים שהוא שילם.

אגם דניאל: הסעיף מאפשר בסעיף קטן (א), אם הצרכן מאשר לקבל את החשבונית באמצעות דואר אלקטרוני, לשלוח לצרכן באמצעות הדואר האלקטרוני.

אגם דניאל: זה משהו שבא להקל על העוסק.

מירב בן ארי: הגדרת בדואר האלקטרוני תוך כמה זמן?

איתן כבל: "פנגו" זו דוגמה מצוינת.

איתן כבל: אם אתה נכנס לחניון שמחובר ל"פנגו", את הקבלה על התשלום אתה מקבל כבר ביציאה שלך.

איתן כבל: איפה הבעיה?

איתן כבל: אם אתה חונה "פנגו" בכחול-לבן, שאז הם שולחים לך פעם בשנה או פעם בחצי שנה.

מירב בן ארי: זה לא בסדר.

איתן כבל: זה כסף שאתה אמור לקבל החזר עליו.

מירב בן ארי: בדיוק על זה הגיעה התלונה.

מירב בן ארי: הוא ספק, הוא עובד שמסתובב עם רכבו.

מירב בן ארי: אם הוא חונה בכחול-לבן, בסוף החודש הוא צריך להביא את החשבונית.

מירב בן ארי: כשהוא מתקשר לחברה, אומרים לו: אדוני, תקבל עוד חצי שנה.

מירב בן ארי: למה?

מירב בן ארי: הוא שילם בכרטיס אשראי.

מירב בן ארי: אני אומרת דבר כזה: אם החוק המקורי מדבר על שישה חודשים, צריך לצמצם את זה לחודש.

מירב בן ארי: אם החוק מסייג בסעיף קטן דרך ממוחשבת - -

מירב תורג'מן: אני לא חושבת שהוא מסייג בדרך ממוחשבת.

מירב בן ארי: אני לא ראיתי.

קרן חן סופר: אנחנו ביקשנו להחליף את זה למועד החיוב, כי לא כל החברות מחייבות כל חודש, למשל חברות הגז.

קרן חן סופר: זו הסיבה היחידה.

קרן חן סופר: אנחנו רוצים שזה יהיה לפי מועד החיוב.

איתן כבל: מבחינתי, שזה יהיה בהתאמות הנדרשות.

איתן כבל: יש חודשיים, יש יותר.

קרן חן סופר: בדיוק.

קרן חן סופר: זו הסיבה שזה לא אחת לחודש.

גיל ברגפרוינד: לגבי הנושא של החודש, האמירה נכונה.

גיל ברגפרוינד: הרבה מאוד תלונות שאנחנו מתעסקים בהן הן בדיוק על הדבר הזה, שאכן לא מגיעות חשבוניות בשום צורה – לא בדואר, לא בדואר האלקטרוני.

גיל ברגפרוינד: ההתאמה הנדרשת פה היא כל חודש, או כל מועד חיוב של החברה.

מירב בן ארי: אם יורד לו באשראי, שיהיו לו הקבלות.

גיל ברגפרוינד: הייתי מבקש להוסיף שנטל ההוכחה שצרכן הסכים לקבל את החשבונות בצורה כזאת או אחרת, במיוחד כל השיטות האלו שמעבירות אותנו לדואר האלקטרוני בלי שהסכמתי לזה, צריך לעבור לעוסק, לא לצרכן.

גיל ברגפרוינד: אנחנו מקבלים תלונות מצרכנים על כך שהם לא מקבלים חשבוניות במשך שנה, שנתיים.

גיל ברגפרוינד: מדובר באנשים מבוגרים שלא יודעים מה לעשות, למי לפנות.

הילה דוידוביץ: אם מישהו טוען שהוא לא קיבל חשבונית, הוא לא יכול להוכיח.

הילה דוידוביץ: ממילא הנטל להוכיח שהוא שלח את החשבונית עובר לעוסק.

איתן כבל: אותי לא מעניין על מי נופל הנטל.

איתן כבל: זה כבר במצב הקיצון, שכבר הגיע לבית המשפט.

איתן כבל: אני מדבר איתך עוד לפני.

איתן כבל: אני רוצה בפרקטיקה.

הילה דוידוביץ: זו המשמעות של העברת נטל.

איתן כבל: אני רוצה את החיים לפני המשפטיזציה.

איתן כבל: אני רוצה לראות אם אני יודע לעזור, אם בכלל.

איתן כבל: מה הבעיה?

איתן כבל: אני אדם שמתכתב עם העולם החדש לא כמו הבנות שלי, שזה העולם שלהן.

איתן כבל: קל וחומר אנשים מבוגרים ממני שלא יודעים ששלחו להם.

איתן כבל: אני אגיד לך איפה אתה יכול לפתור את זה.

איתן כבל: אנחנו היום יותר ויותר בפרקטיקה של החקיקה הצרכנית שאומרת שהצרכן הוא זה שקובע באיזו שיטה הוא מבקש לקבל את החשבונית.

איתן כבל: זה מסתדר עם מה שאמרה עורכת הדין הילה דוידוביץ'.

איתן כבל: הרי אתה יודע שקנית, שחנית, שעשית.

איתן כבל: אני יודע שאני אמור לקבל.

איתן כבל: אם יש לי חשבונות ששילמתי לבזק ולהוט, אני יודע שאם אני לא מקבל במייל, משהו כאן לא בסדר.

איתן כבל: הרי הם שאלו אותי איך אני רוצה לקבל את זה, אם עדיף לי לקבל את זה בדואר אלקטרוני.

איתן כבל: זה כמו שאני הולך להוציא דואר מהתיבה.

איתן כבל: אני יודע שאם לא קיבלתי בתקופה הזאת, אני צריך להרים אליהם טלפון.

מירב בן ארי: עכשיו נהייתה איזו חברה ששולחת לך את הסכום שחייבו אותך.

מירב בן ארי: ביקשתי שישלחו לי את החשבונית במייל כי יש לי החזר הוצאות.

מירב בן ארי: כבר שלושה חודשים אני בשיח עם החברה שתשלח לי את החשבונית.

מירב בן ארי: היא שולחת לי: בחודש אוקטובר שילמת 200 שקל.

מירב בן ארי: מה זה הדבר הזה?

מירב בן ארי: תשלחי חשבונית, מה הבעיה?

מירב בן ארי: לקחת את כרטיס האשראי ואת הכסף?

מירב בן ארי: כמה עולה חשבונית?

מירב בן ארי: כל חודש אני מתקשרת אליהם.

מירב בן ארי: אני רוצה שהאדם יקבל חשבונית למייל.

מירב בן ארי: לא סיכום, לא קשקוש של מספרים, חשבונית.

מירב בן ארי: גם את העניין של שישה חודשים צריך לשנות.

מירב תורג'מן: אני רוצה לדייק את הדברים.

מירב תורג'מן: הסעיף מדבר רק על עסקה מתמשכת, לא על עסקה חד פעמית.

מירב בן ארי: על זה אני מדברת.

מירב תורג'מן: אינני יודעת אם תשלום חנייה ב"פנגו" הוא עסקה מתמשכת או עסקה חד-פעמית.

מירב בן ארי: מתמשכת.

מירב תורג'מן: אני לא בטוחה.

מירב תורג'מן: הסעיף הזה בא, מעבר לחובה להוציא חשבונית חד פעמית לפי חוקי המיסוי על כל עסקה, להוסיף ולומר שבעסקה מתמשכת יש חובה לפרט את אותם תשלומים חצי שנה אחורה.

מירב תורג'מן: יש גם חובה שנתית.

מירב בן ארי: למה חצי שנה?

מירב בן ארי: אם יש לי עסקה מתמשכת, אני רוצה לקבל כל חודש את החשבונית.

מירב בן ארי: מה זה שישה חודשים?

מירב בן ארי: זה לא הגיוני.

מירב תורג'מן: זה הסעיף שמשנים עכשיו.

איתן כבל: אני רוצה שנבהיר כאן שני דברים.

איתן כבל: אני חושב שאני מחובר לדברים שאומרת חברת הכנסת בן ארי.

איתן כבל: יש הבדל בין סיכום תשלומים שאתה מקבל כל חצי שנה.

מירב תורג'מן: שזה הסעיף היום.

איתן כבל: לא התכנסנו בשביל העניין הזה.

איתן כבל: הרצון של חברת הכנסת בן ארי הוא לא לבוא רק בשביל סתם לנג'ס.

איתן כבל: מדובר פה באנשים שמפסידים כסף כל חודש.

איתן כבל: כרטיס האשראי הוא כרטיס האשראי שלי, הוא פרטי, זה לא כרטיס אשראי של החברה.

איתן כבל: אצל חלק מהעובדים ההוצאה היא מאוד גדולה.

איתן כבל: קחי לדוגמה כאלה שנוסעים כל יום.

איתן כבל: זו הוצאה כבדת משקל.

איתן כבל: אני אתן דוגמה את הכנסת.

איתן כבל: אני לא אלך לעולמות תוכן אחרים, על עצמי אני אדבר.

איתן כבל: יש תקציב בעניין הרשתות החברתיות שאתה מקבל.

איתן כבל: הכנסת לא משלמת את זה באופן ישיר, אנחנו משלמים בכרטיס אשראי.

הילה דוידוביץ: אתה לא צרכן.

הילה דוידוביץ: צרכן זה מי שעושה שימוש לצורך אישי, ביתי או משפחתי.

הילה דוידוביץ: כנראה שמי שמקבל החזר הוא עסק, הוא לא עושה את זה כצרכן.

מירב תורג'מן: יכול להיות החזר הוצאות גם לאדם פרטי שעובד בעסק.

איתן כבל: את יודעת כמה מקרים יש היום שהעוסק בא ואומר: אחי, בוא נסכם בינינו שאתה בסוף כל חודש מביא לי את החשבוניות?

איתן כבל: זה כך גם אצל עובדי מדינה, אלא שמקבלים החזר נסיעות.

איתן כבל: פעם היו אוספים את כרטיסי הנסיעה ומקבלים את הכסף חזרה.

וגיף אליאב: הסעיף המקורי מדבר על פירוט תשלומים, אנחנו מדברים על חשבוניות.

וגיף אליאב: צריך להפריד, כי פירוט תשלומים זה לא חשבונית.

מירב בן ארי: נתקן את זה.

וגיף אליאב: הצעת החוק הספציפית מתייחסת לחשבוניות, לא לפירוט תשלומים, שזה משהו אחר לחלוטין.

איתן כבל: אם הייתי יודע שהחוק ידבר רק על פעם בחודשיים במקום פעם בחצי שנה, לא הייתי מביא את החוק היום, בלי לעלוב בחברתי.

מירב בן ארי: אני מסכימה איתך.

וגיף אליאב: כל אחד רשאי לקבל חשבונית מידי חודש.

וגיף אליאב: יש פסיקה של בתי משפט שאומרת שיש שימוש מעורב.

וגיף אליאב: בן אדם יכול להיות עצמאי ולקבל חשבונית שתשמש אותו גם כצרכן וגם לקיזוז הוצאות.

וגיף אליאב: החלוקה לא ברורה.

וגיף אליאב: אין חולק על כך שאת אותן חשבוניות צריכים לקבל.

וגיף אליאב: הצעת החוק מדברת על כך שהצרכן צריך לבקש לקבל.

וגיף אליאב: אני חושב הוא לא אמור לבקש לקבל.

מירב תורג'מן: לאינטרנט, לאי-מייל.

וגיף אליאב: העניין שזה בסמוך למועד החיוב הוא מצוין, רק הייתי מוסיף את המילים "או חודש לפחות".

וגיף אליאב: הייתי כותב שתי חלופות.

יורם תמיר: אנחנו העלינו את הבעיה של ההצמדה למועד החיוב רק בגלל הדו-חודשי.

יורם תמיר: אם לא, זה היה בניגוד לאינטרס הצרכני.

איתן כבל: זה בסדר גמור.

איתן כבל: לי אין בעיה עם זה.

גיל ברגפרוינד: אנחנו רוצים לפתור בהצעת החוק הזאת שתי בעיות שעולות.

גיל ברגפרוינד: בעיה אחת, חברה כמו חברת הוט שמחויבת רק לשדר טלוויזיה, היא לא מחויבת לשלוח חשבונית.

גיל ברגפרוינד: זה ההסכם שלה, זה הרישיון שלה.

גיל ברגפרוינד: בעיה שניה, מצב שבו צרכנים ביטלו עסקה עם עוסק מסוים, עם חברת אינטרנט מסוימת, ועדיין ממשיכים לחייב אותם.

גיל ברגפרוינד: כל עוד הם ישלחו חשבונית, אני אוכל לעלות על זה, אבל אם לא יישלח כל חודש, אני פשוט לא יידע, הם יוכלו לחייב אותי שנים קדימה.

הילה דוידוביץ: אתה אמור לעקוב.

הילה דוידוביץ: יש סעיף אחר שמטפל בהמשך חיוב בעסקה מתמשכת לאחר הודעת ביטול.

איתן כבל: עניין פירוט התשלומים פחות מעניין אותי, עם כל הכבוד.

איתן כבל: אין לי בעיה שהוא יישלח פעם בחצי שנה, זה בסדר גמור.

איתן כבל: את לא רוצה כל שבוע, כל חודש לקבל.

איתן כבל: מה כן?

איתן כבל: כל תשלום חשבון על פי הלו"ז שלו.

איתן כבל: אם זה גז, פעם בחודשיים.

מירב תורג'מן: בהתאם למועד החיוב.

איתן כבל: בסמוך למועד החיוב יקבל הצרכן את החשבונית, את הקבלה, על פי הסיכום בינו לבין העוסק על אופן ההתקשרות ביניהם.

איתן כבל: יש אחד שאומר שהוא רוצה את זה באינטרנט.

איתן כבל: כל אחד אומר את זה בדרך שלו.

מירב תורג'מן: אני לא חושבת שצריך להתייחס לאופן ההתקשרות.

איתן כבל: עולמות התוכן הם שונים.

איתן כבל: מישהו יכול לומר: למה אתה שולח לי את זה לדואר, ממזמן כבר אין לי.

מירב תורג'מן: זה בהתאם לבקשת הצרכן.

איתן כבל: כן.

מירב תורג'מן: אם הוא ביקש לקבל את זה בדואר, הוא יקבל את זה בדואר.

מירב תורג'מן: אם הוא ביקש לקבל את זה במייל, הוא יקבל את זה במייל.

קרן חן סופר: רק לשים לב שהעניין שזה יהיה בהתאם לבקשת הצרכן, שעל זה דיברתי עם הרשות והם הסכימו איתי, לא ייצור חיוב לעוסקים קטנים לשלוח באינטרנט כשאין להם את האופציה של אינטרנט, הם שולחים את זה עדיין בדואר רשום.

איתן כבל: אם אתה בא לעסק ובעל העסק אומר לך: אין לי אפשרות לשלוח באינטרנט, אתה לא תגיד לו: אני מחייב אותך ללכת לקנות - -

קרן חן סופר: בגלל זה אני מבקשת שזה לא יהיה בהתאם לבקשת הצרכן.

קרן חן סופר: הניסוח יכול להטעות.

הילה דוידוביץ: אם אני מבינה נכון, הולכים לכיוון של חיוב כל עוסק לשלוח חשבונית בעסקה מתמשכת.

הילה דוידוביץ: יש פה הרחבה של הצעת החוק, הרחבה של מה שהוצע.

הילה דוידוביץ: דבר ראשון, וסליחה על הפורמליסטיקה, זה בניגוד להחלטת ועדת שרים.

הילה דוידוביץ: ועדת שרים החליטה על ברירת מחדל של משלוח פעם בחצי שנה, מתוך רצון של אי הכבדה.

הילה דוידוביץ: דבר שני, אני לא יודעת מה המשמעות של הנטל על כלל העוסקים לשלוח כל חודש חשבונית בדואר רשום.

וגיף אליאב: מי אמר בדואר רשום?

הילה דוידוביץ: דיברנו על הדרך בה יבחר הצרכן.

הילה דוידוביץ: נגיד שצרכן בוחר בדואר - -

איתן כבל: כשאני בא עכשיו לבעל חנות, לעסק קטן, הוא אומר לי: אח שלי, אני יכול לשלוח לך את זה בדואר, במייל או בווטסאפ, מה אתה מעדיף.

איתן כבל: הוא אומר לו את האפשרויות.

איתן כבל: בכמעט כל המקומות שהייתי בהם ועשיתי עסקה מתמשכת או עסקה לא מתמשכת שאלו אותי לאן אני רוצה שישלחו לי את החשבונית.

הילה דוידוביץ: אין עליהם חובה לשלוח כל חודש.

איתן כבל: משרד המשפטים, יש פה הצעה שמגינה על הלקוח.

מירב בן ארי: על מי את מגינה?

מירב בן ארי: אפשר במשפט האחרון להגיד שמשלוח החשבונית יהיה בדרך שבה הוסכם בין הצדדים.

איתן כבל: אמרנו.

איתן כבל: אותה מטריד משהו אחר.

מירב בן ארי: נראה לי שגם זה מטריד אותה.

מירב בן ארי: היא לא רוצה להפיל עליהם חובות שלא הסכמנו.

איתן כבל: היא אומרת:

איתן כבל: אם הוא היה שולח לו פעם בחצי שנה, עכשיו אתה מחייב אותו כל חודש.

וגיף אליאב: זה על פי דין.

וגיף אליאב: חובה להנפיק חשבונית על פי דין.

וגיף אליאב: סך הכל מחדדים איזו שהיא נקודה.

וגיף אליאב: חייבת לקוח?

וגיף אליאב: אתה צריך להנפיק חשבונית.

וגיף אליאב: גם על פי דין אתה צריך להמציא אותה.

וגיף אליאב: אנחנו מחדדים משהו שלא מתבצע למרות הוראות החוק.

וגיף אליאב: אין פה חידוש

איתן כבל: אני מסכים.

איתן כבל: למה חובת ההנפקה?

איתן כבל: בשביל שהוא יעשה לו ארכיון בבית?

איתן כבל: יש לו את החובות שלו למס הכנסה.

איתן כבל: אני מתנצל, גברת דוידוביץ, אבל זה נשמע לי מופרך שהדבר הזה בכלל לא מתקיים.

איתן כבל: ברוב המקרים זה גם דרוש למס הכנסה, כי מי יודע בחצי השנה הזאת מה הוא עשה, איך הוא גלגל את זה.

איתן כבל: יש את הסיפור של חשבוניות פיקטיביות וכל מיני דברים מהסוג הזה.

איתן כבל: אם אדם קנה, הוא צריך לקבל את הקבלה שלו.

מירב בן ארי: זה אלמנטרי.

מירב תורג'מן: לא בעסקה חד פעמית.

איתן כבל: לא בעסקה חד פעמית.

מירב בן ארי: הסכמנו על עסקה מתמשכת כבר לפני רבע שעה.

וגיף אליאב: בחד פעמי צריכים לתת מיד.

וגיף אליאב: בחד-פעמי אתה מקבל.

וגיף אליאב: בעסקה מתמשכת אתה לא נמצא מולו כל חודש.

מירב תורג'מן: הילה, אם הדברים הם כאלה, מה הקושי?

מירב תורג'מן: זה בדיוק מה שנאמר בהצעת החוק המקורית, שבכל חודש, בהתאם לבקשת הקונה.

מירב תורג'מן: השאלה אם אתם רוצים שרק לבקשת הקונה הוא ישלח לו בכל חודש את פירוט התשלומים, או שיש - -

הילה דוידוביץ: זה מה שהיה במקור.

הילה דוידוביץ: עכשיו אומרים שזה יהיה גם אם הוא לא מבקש.

הילה דוידוביץ: יש פה הרחבה.

מירב תורג'מן: האם גם אם הוא לא מבקש הוא ישלח לו את פירוט התשלום בסמוך למועד החיוב?

איתן כבל: גברת דוידוביץ, לא כולם למדו משפטים ועובדים במשרד המשפטים, אני אומר את זה לא בציניות.

איתן כבל: רובנו אנשים רגילים שקונים, עושים עסקאות.

איתן כבל: האדם לא חושב אם יש סעיף שאומר שאם הוא לא מבקש מהעוסק אז העוסק לא ישלח לו.

איתן כבל: האדם קונה, כל חודש משלם.

איתן כבל: זה האדם הכי סביר שיש.

איתן כבל: מה, אני אלך לחקור כל אחד: אח שלי, איך תשלח לי את זה?

איתן כבל: חוץ מהוט, ששם יש את העניין הזה, בכל המקומות האחרים זה צריך להיות עניין שבשגרה.

איתן כבל: אם אני משלם לך כל חודש או כל חודשיים, זה הדבר הכי לגיטימי שצריך לעשות.

איתן כבל: מה שקורה היום בגז, בחשמל או במים, זה שהם שולחים בהודעות לתשלום: אם אדוני רוצה להפסיק לקבל את החיוב - - דרך אגב, אם הם רואים שאתה לא פותח את החשבונית במייל אחרי תקופה מסוימת, הם חוסמים, הם מפסיקים לך לשלוח את זה במייל, הם שולחים לך בדואר.

מירב בן ארי: גם אשראי.

איתן כבל: היה לי את זה.

איתן כבל: בהתחלה הייתי מתעצל, היה לוקח לי זמן, עד שחסמו אותי.

הילה דוידוביץ: איך הוא יודע אם פתחתי?

איתן כבל: ועוד איך.

איתן כבל: יש כאלה ששולחים לי: למה אתה לא פותח את המייל שלי?

הילה דוידוביץ: גם בלי אישור מסירה?

איתן כבל: כן.

איתן כבל: זה לא כמו בווטסאפ שאתה רואה שני "וי".

איתן כבל: יש היום טכנולוגיות מאוד מתקדמות.

איתן כבל: הצעת החוק שאנחנו כבר דנים בה 46 דקות היא כל כך פושטית, היא הכי מתבקשת.

איתן כבל: אני באמת מופתע.

איתן כבל: אפרופו הגנת הצרכן, יש לנו את החוק של ביטול ספאם.

איתן כבל: מה הסתבר?

איתן כבל: אם חברה – אחת החברות המפורסמות - שולחת לך הצעה ואתה רוצה שלא ישלחו לך יותר, הביטול שאתה שולח עולה כסף.

איתן כבל: מה, השתגעתם?

איתן כבל: מה זה, הרצחת וגם ירשת?

איתן כבל: אם אני שולח אס-אם-אס חזרה שאני לא מעונין, זה עולה כסף.

קריאה: חברת התקשורת גובה את זה.

איתן כבל: כן, בוודאי.

איתן כבל: איך עבדה הנוכלות שעלינו עליה?

איתן כבל: מה את חושבת, חברת הטלפוניה לא קיבלה את הכסף שלה?

איתן כבל: היא קיבלה את הכסף שלה.

איתן כבל: אותה לא מעניין כלום.

מירב תורג'מן: אם אתה לא מחייב את העוסק לשלוח כל חודש אלא רק לפי בקשת הקונה, אני תוהה מה המשמעות של הפירוט כל חצי שנה.

איתן כבל: יש הבדל.

מירב תורג'מן: זה לא לבקשת הקונה, זה בהתאם למה שהוסכם בין הצדדים.

מירב תורג'מן: מה הבעיה?

מירב תורג'מן: מה שהוסכם בין הצדדים מתייחס לדרך שבה הם שולחים את החשבונית.

מירב תורג'מן: יש הבדל בין זה שהקונה מבקש לקבל כל חודש את החשבונית, לבין הדרך שבה הם הסכימו.

איתן כבל: החצי שנה צריך להישאר מסיבה פשוטה.

קריאה: כי יש כאלה שלא מאמינים?

איתן כבל: לא.

מירב תורג'מן: כי זה פירוט תשלומים.

איתן כבל: אם הוא לא רוצה לקבל כל חודש, הוא אומר שהוא לא רוצה לקבל כל חודש.

איתן כבל: זה החלק הקל.

איתן כבל: זה יהיה אחד למיליון לקוחות.

מירב תורג'מן: אתה חייב לכתוב במפורש שהוא רשאי לבקש שזה יישלח לו רק כל חצי שנה.

הילה דוידוביץ: יש חצי שנתי ושנתי.

איתן כבל: אני לא מבטל את החצי שנתי ואת השנתי, כי אני רוצה לעקוב שהעבירו לי את הכל.

איתן כבל: גם כששולחים לך במייל, אתה לא תמיד על זה.

איתן כבל: לכל חבר כנסת יש טלפון, לא משנה שזה חרטה ברטה.

איתן כבל: אין לי טלפון קווי בבית, אבל גובים ממני דמי שימוש קבועים.

איתן כבל: ירדו לי סכומים במשך הרבה חודשים מכרטיס האשראי שלי.

איתן כבל: אני הייתי אמור לקבל החזר.

איתן כבל: איך זה עובד?

איתן כבל: אם לא לקחתי את הקבלה ולא הגשתי אותה, אני לא מקבל החזר.

איתן כבל: זה הצטבר אצלי לאלפי שקלים.

מירב בן ארי: זה המהות של החוק.

איתן כבל: אני אתן לך סתם דוגמה מצוינת שקרתה לי.

איתן כבל: אשתי קיבלה לפני שנתיים אס-אם-אס מבזק: "אנחנו שמחים להיענות לבקשתך לבטל את ה-NGO".

איתן כבל: איך ביטלתם אם לא היה לי, אם לא ביקשתי?

איתן כבל: ראיתי בכלל כתובת שלא גרנו בה 17 שנה.

איתן כבל: ה-NGO עוד לא היה בכלל שגרנו בדירה ההיא.

איתן כבל: כיוון שהם לא שלחו לי את הקבלות, את החשבוניות על התשלומים, אז הם המשיכו לגבות ממני במשך שנים.

איתן כבל: זה הגיע לאלפים.

איתן כבל: זו גבייה מיותרת על שירות שלא ביקשתי, על שירות שלא קיבלתי.

איתן כבל: אלפי שקלים ירדו לי.

איתן כבל: אם הם לא היו כותבים לאשתי, אז עד היום הזה - -

הילה דוידוביץ: היית מקבל מ-2012 פעם בחצי שנה.

איתן כבל: גם היום יש להם חובה לשלוח לי, אבל לא שלחו לי.

מירב בן ארי: לא נעים לי להגיד לך, אף אחד לא שולח פירוט פעם בחצי שנה.

וגיף אליאב: פירוט זה לא חשבונית.

וגיף אליאב: רוב החברות שולחות חשבוניות.

וגיף אליאב: אנחנו מדברים על חריגים.

וגיף אליאב: "פנגו" היא דוגמה מצוינת וקלאסית.

וגיף אליאב: אתה צריך להתקשר אליהם, אחר כך לבקש.

איתן כבל: אני צריך לעבור אחר כך, להתחיל לסמן כל מקום.

איתן כבל: זה לא לעניין.

מירב תורג'מן: אני רוצה לומר מה אני חושבת שהנוסח צריך להיות.

מירב תורג'מן: אם יש לכם הערות, אני אשמח לשמוע.

מירב תורג'מן: הסעיף אומר שאם הוא שלח בכל חודש, הוא לא צריך לשלוח כל חצי שנה.

קרן חן סופר: את מדברת על הסעיף הקיים בחוק, או על ההצעה?

מירב תורג'מן: הסעיף הקיים בחוק קובע שאם לא נשלחו קודם לכן למען של הצרכן פירוט התשלומים.

הילה דוידוביץ: זה רק העתק החשבוניות, זה לא הפירוט.

קרן חן סופר: זה פירוט התשלומים.

קרן חן סופר: את פירוט התשלומים את צריכה להשאיר כמו שזה.

קרן חן סופר: הם רוצים עכשיו את החשבונית.

הילה דוידוביץ: אם הוא לא שלח קודם לכן את החשבוניות, הוא צריך לצרף אותן לפירוט התשלומים.

מירב תורג'מן: אם ככה, אז נוסף על החובה לשלוח בכל חצי שנה בהתאם לסעיף קטן (א), העוסק ישלח לצרכן בסמוך למועד החיוב חשבונית בדרך בה ביקש הקונה.

איתן כבל: חד משמעית כן.

מירב תורג'מן: בכל זאת רוצים להשאיר את האופציה לקונה לבקש את זה במייל או בדואר רגיל.

איתן כבל: מה שיש לעוסק, את האפשרויות שמתקיימות אצלו.

מירב תורג'מן: השאלה אם לאפשר לו לוותר על זכאותו לפי סעיף קטן זה ולהשאיר את האופציה לקבל כל חצי שנה אם הוא לא מעוניין.

איתן כבל: אין לי בעיה.

קרן חן סופר: יש צרכנים שיבטלו.

קרן חן סופר: אני מכירה לפחות אחד כזה.

איתן כבל: אלא אם כן הוא ויתר על זכאותו לפי סעיף קטן זה.

הילה דוידוביץ: יש את הרישא של 13ב, שזה הרשאה לחיוב כרטיס אשראי.

הילה דוידוביץ: זה רק עסקאות שזו דרך התשלום.

מירב תורג'מן: אנחנו מדברים באותן עסקאות המפורטות בסעיף קטן (א).

מירב תורג'מן: זה יחול גם כאן.

הילה דוידוביץ: היום בחובה של החצי שנה מוחרגות עסקאות שהתשלום קבוע.

איתן כבל: אני רוצה להשאיר את הסעיף שנוגע לתקופתי אותו דבר, לא לגעת בו.

הילה דוידוביץ: האם ההחרגות שחלות על החצי שנה חלות גם בחיוב החדש?

איתן כבל: מה שכתוב כל חצי שנה יישאר, אלא אם כן הלקוח יבקש, אלא אם כן הלקוח יגיד: מיותר לי, לא צריך את זה.

איתן כבל: לי חשוב יותר העניין הזה.

איתן כבל: זה באמת גם הרוב.

איתן כבל: אנחנו פשוט מסדירים את העניין.

איתן כבל: אני לא רוצה לחייב את מי שעד היום לא הייתה עליו חובה לשלוח כל חצי שנה.

איתן כבל: זה לא.

איתן כבל: לגבי התקופתי, במה שהחוק היום קובע אני לא נוגע, אני לא משנה, לא מוסיף, לא גורע.

איתן כבל: אני לא רוצה לפתוח את זה, זה נראה לי מיותר.

מירב תורג'מן: אנחנו מדברים על אותן עסקאות המפורטות בסעיף קטן (א).

מירב תורג'מן: אני חושבת שהרציונל של הצעת החוק הוא דווקא לגבי התשלומים המשתנים, לאו דווקא לגבי התשלומים הקבועים.

מירב בן ארי: זה לא משנה.

מירב בן ארי: כל עוד הוא משלם כל חודש, הוא צריך לדעת ולקבל על זה חשבונית.

מירב בן ארי: הוא צריך לדעת כמה הוא שילם.

איתן כבל: אני אגיד לך איפה הבעייתיות בדברים האלה.

איתן כבל: למה אני כל הזמן נלחם על כך שצריך לעשות בדיקה של הפירוט של דמי השימוש הקבועים?

קרן חן סופר: זה עבר.

איתן כבל: אני יודע שזה עובר.

איתן כבל: אני רוצה לראות את האפקטיביות, לראות מה באמת כותבים שם, אם הם נותנים את הפירוט.

הילה דוידוביץ: זה נכנס לתוקף?

איתן כבל: כן.

איתן כבל: תביני, הצרכן בחיים לא יכול לעלות על זה, זה בסך הכל שלושה וחצי שקלים.

איתן כבל: מי שם לב?

איתן כבל: אבל זה מצטבר למיליונים.

איתן כבל: זה דבר אחר.

איתן כבל: יש חשבונות שנוגעים לשימוש.

איתן כבל: אני רוצה לראות אם ירדתי בצריכה שלי, עליתי בצריכה שלי.

מירב תורג'מן: הסעיף עצמו מדבר על שימוש.

מירב תורג'מן: סעיף קטן (ב) קובע שהחובה לשלוח כל חצי שנה לא חלה אם התשלום הוא תשלום חודשי קבוע.

מירב תורג'מן: השאלה אם אנחנו רוצים להחריג בסעיף קטן (ב) גם את החובה לשלוח לו כל חודש.

איתן כבל: מה שהוא כל חצי שנה בחוק - -

מירב תורג'מן: הוא חל על תשלום קבוע.

איתן כבל: אני לא מתעסק עם זה.

מירב תורג'מן: השאלה אם אתה רוצה לכלול בהצעת החוק של חברת הכנסת בן ארי את החובה לשלוח פירוט כל חודש גם על תשלום קבוע.

קרן חן סופר: משהו שלא משתנה לפי צריכה שלך, לזה היא מתכוונת.

קרן חן סופר: סכום קבוע חודשי.

איתן כבל: למה לעשות את ההבחנה הזאת?

קרן חן סופר: זה קיים היום.

איתן כבל: זה לא רק בשביל זה.

איתן כבל: זה לא קשור למשתנה.

איתן כבל: נניח יש לי ויכוח על הירושה, סתם אני אומר את זה, ואנחנו יושבים עכשיו בבית ורוצים לראות לאחור אם לקחתי על המשפחה שלי לשלם הוט בבית.

איתן כבל: למה שזה לא יהיה לי?

מירב תורג'מן: אין בעיה.

מירב תורג'מן: אנחנו רק צריכים להבהיר את זה בנוסח.

איתן כבל: תסדירו את זה.

מירב תורג'מן: אני אומר שסעיף קטן (ב) יחריג תשלומים קבועים רק מהחובה לשלוח בכל חצי שנה, לא מהחובה לשלוח כל חודש.

מירב תורג'מן: זו כוונתם של חברי הכנסת.

וגיף אליאב: את עושה שימוש במילים "ביקש הצרכן".

וגיף אליאב: אני מציע לכתוב את המילים "בחרו הצדדים לשלוח".

וגיף אליאב: אני מעדיף את המילים "בחרו הצדדים לשלוח" מאשר המילים "ביקש הצרכן", כי זה מטיל עליו חובה.

וגיף אליאב: לעניין ההגדרה עצמה - בסמוך למועד החיוב, או אחת לחודש לפחות.

קרן חן סופר: אי אפשר לעשות אחת לחודש.

וגיף אליאב: כשאני אומר שתי חלופות, זה אומר שאני אבחר.

קרן חן סופר: בסמוך למודד החיוב כולל לך את זה.

וגיף אליאב: לא כולל.

וגיף אליאב: מה אם החיוב הוא פעם בשבוע?

קרן חן סופר: איפה יש דבר כזה?

וגיף אליאב: "פנגו", כמו שאמרו לך, זה חיוב מידי, ואז מה את עושה?

קרן חן סופר: החיוב ב"פנגו" הוא חודשי.

וגיף אליאב: לא תמיד.

וגיף אליאב: יש עסקאות שאתה מתחייב.

וגיף אליאב: כשאת עושה חלופה, את סוגרת הכל.

איתן כבל: מירב, תקריאי את זה, אנחנו מעלים להצבעה.

איתן כבל: בין שנייה לשלישית אנחנו נריב על - -

הילה דוידוביץ: בוועדת שרים לענייני חקיקה אחד התנאים היה שהצרכן יבקש.

הילה דוידוביץ: זה מהרצון לאזן בין הנטל על העוסקים לבין הנטל על הצרכנים.

הילה דוידוביץ: זו החלטת ועדת שרים.

מירב תורג'מן: אני אחזור שוב על הנוסח.

מירב תורג'מן: אנחנו מדברים על בדרך שהסכים הקונה.

מירב תורג'מן: נוסף על החובה לשלוח בכל חצי שנה בעסקה מתמשכת, כפי שמפורט בסעיף קטן (א), העוסק ישלח לצרכן בסמוך למועד החיוב חשבונית בדרך בה הסכים הקונה, אלא אם ויתר על זכאותו לפי סעיף קטן זה.

מירב תורג'מן: כמובן שלא יהיה, בהמשך לדברים שאמרנו, תיקון לסעיף קטן (ב), זאת אומרת ,לא תהיה החרגה לגבי תשלומים קבועים.

איתן כבל: מי בעד הנוסח שהקריאה היועצת המשפטית?

לאה ורון: חברת הכנסת מירב בן-ארי מצביעה במקום חבר הכנסת רועי פולקמן.

לאה ורון: בעד – פה אחד

לאה ורון: נמנעים – אין

איתן כבל: תודה, ההצעה אושרה.

לאה ורון: נציגי האוצר מסרו לנו כי ההצעה אינה כרוכה בעלות מתקציב המדינה.

איתן כבל: תודה רבה, הישיבה נעולה.