ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 715, 2018-11-21 09:05

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, יש לנו כאן נושא שהוא פשוט ומתבקש: צו של שרת המשפטים לגבי ההאצלה מסמכויות היועמ"ש למשנים או לאנשים אחרים.

ניסן סלומינסקי: משרד המשפטים, תציגו בבקשה את הצו.

יפעת רווה: אני יפעת רווה, ממחלקת ייעוץ וחקיקה.

יפעת רווה: קודם כול אני מודה לוועדה על המהירות שהצו הונח.

יפעת רווה: זה צו שהוא גם לבקשת שרת המשפטים וגם לבקשת היועץ המשפטי לממשלה.

יפעת רווה: חלק מהצו הוא בעקבות פרטים שהתקיימו בעבר שבעקבותיהם הוקמה היחידה להנחיית תובעים, שנמצאת פה המנהלת שלה, בת-אור כהנוביץ.

יפעת רווה: יש פה גם נושאים שאנחנו רוצים לאפשר ליועץ המשפטי לממשלה לאצול את הסמכויות, וגם התאמה של התוספת השלישית והרביעית לחוק להקמת היחידה החדשה.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שהיחידה החדשה צריכה לעשות קצת פיקוח על אותם יועצים שעד היום לא היה עליהם פיקוח.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שהיו, כמו התובעים העירוניים ברשויות, כאלה שקיבלו סמכויות, אבל אף אחד לא פיקח, וכל אחד עשה...

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה להגיד שעשה דין לעצמו, אבל זה לא היה מפוקח.

ניסן סלומינסקי: אז זה שהקמתם יחידה שמפקחת זה דבר חשוב מאוד, ולמרות שאנחנו נגד להוסיף עוד רגולציה ולמרות שאנחנו רוצים לצמצם, יש מקומות שבהם כן צריך לעשות את זה.

ניסן סלומינסקי: אז זה דבר מבורך מאוד, ויישר כוח.

בת-אור כהנוביץ: אני אומר כמה מילים על המחלקה.

בת-אור כהנוביץ: המחלקה הוקמה בהחלטה של היועץ המשפטי לממשלה בסוף שנת 2016, בעקבות עבודת מטה נרחבת שהייתה במשרד המשפטים – דוח שרית דנה, דוח הצוות לבחינת פעילות התביעה הפלילית לפי סעיף 12(א)(1)(ב) לחוק סדר הדין הפלילי; ובעקבות דוח מבקר המדינה שעסק בנושאים האלה והצביע על החסר בפיקוח בתחומים האלה.

בת-אור כהנוביץ: למעשה, על פי הנחייתו של היועץ המשפטי לממשלה אנחנו אמונים על הנחייתם של כלל התובעים הפליליים שמחוץ לפרקליטות ולתביעה המשטרתית, למעט רשות המיסים, שתהיה תחת אחריותה של המחלקה הפיסקאלית בפרקליטות המדינה.

ניסן סלומינסקי: בסך הכול יש כ-800 תובעים?

בת-אור כהנוביץ: יש כ-800 תובעים בסך הכול, כולל תובעי רשות המיסים.

בת-אור כהנוביץ: מדובר על כ-200 תובעים בתחום התכנון והבנייה; עוד 300 תובעים עירוניים של הרשויות המקומיות, שעוסקים ברישוי עסקים, חוקי עזר ורשימת החיקוקים שבחוק בתי המשפטי; ועוד כ-300 תובעים של משרדי הממשלה.

ניסן סלומינסקי: כמה כוח אדם יש לך?

ניסן סלומינסקי: או שזה רק את?

בת-אור כהנוביץ: המחלקה הוקמה מיסודה של המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין, שמ-2006 ועד 2016 הייתה אמונה רק על הנחיית התובעים בתכנון ובנייה.

בת-אור כהנוביץ: בחלק הזה יש לנו תשעה פרקליטים.

בת-אור כהנוביץ: בחלק החדש אמורים להיות 15 פרקליטים.

בת-אור כהנוביץ: עכשיו אנחנו לאט-לאט בשלבי איוש, אבל התוכנית כבר נקבעה ואומצה על ידי מנכ"ל - - -

ניסן סלומינסקי: זה תוספת של 15 פרקליטים, או שמצאו במשרד פינות שאפשר להוציא מהן פרקליטים?

ניסן סלומינסקי: זה משהו שמצריך אישור של האוצר לתוספת?

ניסן סלומינסקי: כי אז זה יכול להיות סיפור שיימשך.

בת-אור כהנוביץ: אני לא נכנסת לדברים הללו.

בת-אור כהנוביץ: אני יודעת שבסופו של דבר המתווה של הקמת המחלקה, עד ליעד הסופי, כבר אושר על ידי מנכ"לית המשרד וכבר נמצא בצינורות המתאימים מבחינת תוכניות העבודה של המשרד.

ניסן סלומינסקי: אלה שמצטרפים אלייך בינתיים הם חדשים לגמרי, או שהם עובדי משרד שהועברו ממחלקות אחרות?

בת-אור כהנוביץ: מכיוון שמדובר בהנחיה של תובעים, הרבה תובעים, המחלקה מאוישת בפרקליטים ותיקים או משפטנים ותיקים, שמגיעים ממקומות עם ניסיון.

בת-אור כהנוביץ: יש לי למשל פרקליטה שהייתה מנהלת מחלקה פלילית בעירייה, או למשל פרקליטים שמגיעים מיחידות בתוך הפרקליטות.

בת-אור כהנוביץ: הרעיון הוא להביא אנשים עם ניסיון, שיוכלו לצלול לתוך המערך המורכב הזה.

ניסן סלומינסקי: יפה, זה דבר חשוב מאוד ואנחנו משבחים את זה מאוד, ושיהיה לך בהצלחה.

בת-אור כהנוביץ: תודה.

ניסן סלומינסקי: זה לא קל, כי כל אחד כבר במקומו, מרגיש כמלך, ועכשיו לבוא ולהתחיל לתת לו הנחיות, לעשות עליו פיקוח וכו'... בפעם הראשונה תמיד יסתכלו עליכם בעין חשדנית.

יפעת רווה: לא בהכרח.

יפעת רווה: היו כאלה שדווקא שיוועו לזה.

ניסן סלומינסקי: היו כאלה שכן, אבל גם יש כאלה שיסתכלו אחרת.

ניסן סלומינסקי: אבל לא נורא, אתם תהיו בסדר ותעשו את זה בטוב טעם.

בת-אור כהנוביץ: הרעיון הוא לייצר בית מקצועי לכל התובעים הללו, שעד היום כל אחד מהם התמודד במערכת נפרדת משלו.

בת-אור כהנוביץ: אני חושבת שבסך הכול כלל התובעים מרגישים ביתרונות שהדבר הזה מביא עבורם.

ניסן סלומינסקי: יישר כוח גדול.

ניסן סלומינסקי: אז אם אין מה להוסיף אנחנו נקרא את הצו.

אלעזר שטרן: יפעת, אולי תסבירי את התיקון של פרט (5).

בת-אור כהנוביץ: אני אתייחס לזה, למרות שזה לא מתחומי המחלקה שלנו, כי האצלת הסמכות פה מדברת על פרקליט המדינה.

בת-אור כהנוביץ: סעיף 270 לחוק העונשין מדבר על אישור שפיטה; על סיטואציה שבה גורם מינהלי או גורם אחר מנהל איזשהם הליכים נגד חשוד.

בת-אור כהנוביץ: לדוגמה, חברת תחבורה שהיא קואופרטיב שמנהלת הליכים נגד חבר הקואופרטיב שגנב כסף.

בת-אור כהנוביץ: במקביל יש נגדו גם חקירה במשטרה ורוצים להעמיד אותו לדין.

בת-אור כהנוביץ: או למשל סיטואציה של אוניברסיטה שמנהלת הליכים נגד סטודנט שהעתיק בבחינות.

בת-אור כהנוביץ: במצב הזה קובע חוק העונשין שהיועץ המשפטי לממשלה יכול להורות למוסד האמור להפסיק את הליכי השפיטה שהוא מקיים, מכיוון שהיועץ המשפטי לממשלה מבקש להגיש כתב אישום.

בת-אור כהנוביץ: אלה תיקים פעוטים, שעד היום מטופלים דרך המחלקה הפלילית ודרך המשנה לפרקליט המדינה ומועברים ליועץ המשפטי לממשלה.

בת-אור כהנוביץ: אנחנו סבורים שלא כל תיק כזה צריך אישור מיוחד של היועץ המשפטי לממשלה.

אלעזר שטרן: כמה תיקים כאלה יש בשנה?

בת-אור כהנוביץ: סדר גודל של בין 20 ל-30 תיקים.

בת-אור כהנוביץ: מ-2014 ועד היום היו 106 תיקים.

ניסן סלומינסקי: וכאן אנחנו נותנים האצלה למי?

ניסן סלומינסקי: לפרקליט המדינה יש כבר האצלה, אז פה אנחנו נותנים גם למשנה של הפרקליט?

בת-אור כהנוביץ: לפרקליט המדינה והמשנה לפרקליט המדינה.

ניסן סלומינסקי: עד היום גם לפרקליט לא היה?

בת-אור כהנוביץ: נכון.

בת-אור כהנוביץ: עד היום כל תיק כזה הגיע ליועץ המשפטי לממשלה באופן אישי.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

בת-אור כהנוביץ: הכוונה בדבר הזה היא לתת סמכות שיורית, אני קוראת לזה, למנהל המחלקה ולמשנה לפרקליט המדינה לעסוק בכל התחום של הסמכת תובעים.

ניסן סלומינסקי: כלומר, לך או למשנה לפרקליט המדינה?

בת-אור כהנוביץ: כן.

ניסן סלומינסקי: אתם יכולים למנות תובעים?

בת-אור כהנוביץ: היום כל 800 התובעים הללו – הבקשות שלהם להסמכה מגיעות אל משרד המשפטים, בוחנים אותן, והן מגיעות אל היועץ המשפטי לממשלה, שצריך לחתום על כתב הסמכה.

בת-אור כהנוביץ: הרעיון הוא לרכז את הטיפול בזה באמצעות המחלקה.

בת-אור כהנוביץ: המחלקה גם צברה ניסיון בדבר הזה – אנחנו עורכים ריאיון לכל תובע כזה, אנחנו פוגשים בו אישית, אנחנו שואלים אותו על ההתמודדויות והאתגרים שהוא צריך להתמודד איתם, אנחנו מקבלים דוח פעילות שלו ובוחנים את הפעילות שלו בשנה החולפת ואת היעדים שהוא מציב לעצמו בשנה שתבוא.

בת-אור כהנוביץ: מנעד החיקוקים הוא רחב מאוד.

בת-אור כהנוביץ: הוא כולל גם את כלל החיקוקים של תובעי הרשויות המקומיות, אבל המגוון הרחב הוא בעיקר במשרדי הממשלה, על פי חלוקות הסמכויות של כל משרד ומשרד והתחומים שעליהם הוא אחראי.

בת-אור כהנוביץ: ולכן הרעיון הוא להקנות סמכות - - -

ניסן סלומינסקי: היועץ סומך עליכם שאתם תמנו את התובעים בלי שהוא אפילו יסתכל?

בת-אור כהנוביץ: קודם כול, כל ההסמכות הללו כפופות כמובן להנחיות פנימיות שקובע היועץ המשפטי לממשלה.

בת-אור כהנוביץ: הוא קבע סייגים לדבר הזה, וההנחיות האלה כמובן מקובלות עלינו.

בת-אור כהנוביץ: שלילה של הסמכה נעשית באופן אישי על ידי היועץ המשפטי לממשלה.

בת-אור כהנוביץ: יש הנחיית יועץ מפורשת, 8.1100, שדנה בתהליך ההסמכה וקובעת את הכללים.

בת-אור כהנוביץ: במקרים חריגים הדברים מובאים לאישורו של היועץ המשפטי לממשלה בעצמו.

ניסן סלומינסקי: למעשה הם הזרוע הארוכה של היועץ המשפטי.

ניסן סלומינסקי: כלומר, כמו היועצים המשפטיים במשרדי הממשלה, ככה כל התובעים האלה הם למעשה הזרוע הארוכה של היועץ המשפטי.

ניסן סלומינסקי: ועכשיו זה יהיה שלכם.

יפעת רווה: חשוב להגיד שהיחידה לא מנותקת מהייעוץ.

יפעת רווה: אנחנו עובדים הרבה מאוד יחד ויש הרבה התייעצות הדדיות ועבודה משותפת.

ניסן סלומינסקי: איפה אתם יושבים פיזית?

בת-אור כהנוביץ: פיזית אנחנו יושבים בתל אביב, אבל אנחנו אמורים להצטרף לבניין החדש של משרד המשפטים שנבנה בימים אלה בקריית הממשלה.

אלעזר שטרן: חשוב לגדר את הסעיף הזה ולומר שהסמכות שמועברת היא רק הסמכות להסמיך תובעים, ולא לקבוע יחידות תביעה חדשות.

אלעזר שטרן: למשל, ככל שיחליטו שבמשרד ממשלתי כזה או אחר מקימים מערך תביעה – זו החלטה של מדיניות, והיא בידיים של היועץ.

בת-אור כהנוביץ: על הדבר הזה אין שום מחלוקת.

אלעזר שטרן: אנחנו בעצם מדברים על כך שבאותן יחידות שקיימות, מי שיבצע את ההסמכה יהיה הם.

אלעזר שטרן: אני רק מבהיר את זה לפרוטוקול.

אלעזר שטרן: אני אסביר את הסעיפים שהוזכרו.

אלעזר שטרן: סעיף 8א(א) לחוק העבירות המינהליות וסעיף 229(ג) לחוק מדברים על כך שיש תובעים מוסמכים שבעבירות קנס ובעבירות מינהליות הם מוסמכים לבטל עבירת קנס שהוטלה על הבן אדם.

אלעזר שטרן: פסקאות (ב) ו-(ג) לתיקון מדברות על כך שיהיה אפשר להסמיך גם את הגורמים האלה.

ניסן סלומינסקי: פה מסמיכים את המפקח הכללי?

יפעת רווה: כן, מסמיכים את המפכ"ל.

אלעזר שטרן: היום המפכ"ל, לפי סעיף 12 לחסד"פ, הוא זה שבעצם מסמיך את התובעים המשטרתיים.

ניסן סלומינסקי: למרות שהוא בעצמו לא בהכרח עורך דין?

אלעזר שטרן: כן.

בת-אור כהנוביץ: הסמכות שלו היא מכוח החוק עצמו.

בת-אור כהנוביץ: מכוח סעיף 12.

ניסן סלומינסקי: אז מה אנחנו עושים פה?

ניסן סלומינסקי: אנחנו משאירים לו את מה שקיים, לא?

אלעזר שטרן: לא, כי היום הוא יכול להסמיך תובעים משטרתיים, וכאן מדובר על הסמכה של מתמחים.

ניסן סלומינסקי: נשאלת השאלה מה זה תיקי פשע חריגים.

ניסן סלומינסקי: מה שפעם היה חריג, היום כבר נהפך ל...

יפעת רווה: אז הייתה לגבי זה הערה של היועץ המשפטי של הוועדה.

יפעת רווה: ..

בת-אור כהנוביץ: ...

בת-אור כהנוביץ: וחשבנו שנכון להוריד את זה.

בת-אור כהנוביץ: ההאצלות האלה ניתנות היום על ידי היועץ המשפטי לממשלה, זה לא משהו חדש; פשוט השאלה היא מי ייתן את ההסמכות הללו בתחומים המאוד נקודתיים שאותם חוקרות יחידות להב 433 ויחידת התביעות שלהם מנהלת את התיקים.

בת-אור כהנוביץ: מדובר בתיקי מרמה שונים ודברים נוספים שנמצאים בטיפול.

בת-אור כהנוביץ: כמובן שבכל מקרה חריג שהיחידה המשטרתית או פרקליטות המדינה חושבים שלא נכון שהם יטפלו, הדברים מתנהלים בהתייעצות שוטפת בינם לבין הפרקליטות, ודברים מועברים לפרקליטות במקום שבו לא נכון שהם ימשיכו להיות מנוהלים על ידם.

ניסן סלומינסקי: נניח שהחקירה הייתה מלווה בפרקליטים – אלה פרקליטים של היחידה?

ניסן סלומינסקי: פרקליטים שלכם?

ניסן סלומינסקי: פרקליטים שהייעוץ המשפטי שולח?

ניסן סלומינסקי: שפרקליט המדינה שולח?

ניסן סלומינסקי: למה הכוונה?

בת-אור כהנוביץ: כאשר מדובר בתקשורת על ליווי חקירה בידי פרקליט, מדובר בפרקליט מפרקליטות המדינה על כל מחוזותיה.

בת-אור כהנוביץ: לא מדובר בתובע משטרתי וגם לא ביחידת להב 433.

בת-אור כהנוביץ: התיקים שעליהם מדובר כאן אלה בדרך כלל לא תיקים שנשמע עליהם בתקשורת.

בת-אור כהנוביץ: אלה תיקים של מרמה של ביטוח לאומי, מרמה בקרקעות ועוד דברים שונים ומגוונים, שאין שום הצדקה להעביר אותם לפרקליטות אבל יש מקום שיחידה שמתמחה בדבר הזה תמשיך לטפל בזה.

ניסן סלומינסקי: המחלקה שלך אחראית גם על כל אלה שנותנים סמכויות לאחרים?

ניסן סלומינסקי: נניח פרקליטי מחוז שממנים את התובעים ביחידת להב – הם כפופים גם אלייך?

בת-אור כהנוביץ: לא.

ניסן סלומינסקי: אז הם כפופים לפרקליט המחוזי, והוא זה שצריך לתת להם את ההנחיות והפיקוח וכו'?

בת-אור כהנוביץ: בהיבטי ההנחיות אנחנו מדברים על פרקליט מחוז אחד.

בת-אור כהנוביץ: זאת אומרת, פרקליטת מחוז תל אביב תיתן ל...

בת-אור כהנוביץ: במקרה של להב 433 אנחנו מדברים על הסמכה למשנה לפרקליט המדינה.

סנ"צ עדנה טנא: זה לא של פרקליט המחוז, זה של המשנה.

סנ"צ עדנה טנא: המעבר הוא בין היועץ המשפטי לממשלה לבין המשנה לפרקליט המדינה.

אלעזר שטרן: זה מסלולים שונים.

ניסן סלומינסקי: לא, מה שאני ניסיתי לשאול זה לגבי מקומות שאני נותן סמכות לפרקליט המדינה או למשנה לפרקליט המדינה, לא לפרקליט מחוז.

ניסן סלומינסקי: אותם אלה שמוסמכים על ידם, האם הם יוצאים מהבקרה שלך, או שהבקרה, הפיקוח וההנחיה שלך היא גם עליהם?

בת-אור כהנוביץ: כמו שאמרתי, אנחנו אחראים רק על התובעים שמחוץ לפרקליטות ולמשטרה.

בת-אור כהנוביץ: ולכן האצלת סמכות לתובעים משטרתיים אינה מלווה על ידנו.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שמי שאחראי על ההנחיה, הבקרה והפיקוח זה בעל הסמכות.

ניסן סלומינסקי: נניח, אם הסמכות היא של פרקליט המדינה, אז הוא האחראי.

ניסן סלומינסקי: עושים את זה באמת?

ניסן סלומינסקי: באמת יש פיקוח והנחיות?

ניסן סלומינסקי: או שמרגע שמסמיכים אותם הם עצמאים בשטח.

סנ"צ עדנה טנא: פרקליט המדינה והמשנה לפרקליט המדינה לענייני פלילים הם המנחים המקצועיים, במקרה שלנו, של יחידות התביעה הפליליות.

סנ"צ עדנה טנא: זה לא משנה של מי תהיה ההסמכה, ההנחיה המקצועית היא לעולם של פרקליט המדינה, היועמ"ש לממשלה והמשנים.

סנ"צ עדנה טנא: במקרה הזה ההחלטה איזו עבירה תטופל על ידי תובעי להב הייתה עד היום נתונה להחלטת היועמ"ש לממשלה, שהסמיך אותנו בהסמכה חריגה.

סנ"צ עדנה טנא: יחידת להב היא חריגה ליחידות התביעה האחרות.

סנ"צ עדנה טנא: ההצעה כאן מדברת בעצם על זה שעכשיו הסמכות תהיה נתונה למשנה לפרקליט המדינה.

סנ"צ עדנה טנא: אני אומר שאנחנו רואים בזה הצדקה משום שבכל מקרה היועמ"ש לממשלה היה מעביר את הבחינה של הנושא למשנה לפרקליט המדינה כדי שיחווה את דעתו.

סנ"צ עדנה טנא: כך שלמען הסדר היותר מהיר ויעיל, עדיף שזה יהיה אצל המשנה.

אלעזר שטרן: יש פה שתי הערות.

אלעזר שטרן: הערה אחת היא להוריד את המילים "לעניינים פליליים".

אלעזר שטרן: הממשלה רצתה שיהיה כתוב פה "המשנה לפרקליט המדינה", בלי לייחד את זה דווקא לעניינים פליליים, כי יש משנים נוספים שיכולים תאורטית להסמיך.

ניסן סלומינסקי: את הדגשת שמדובר פה במקרים הקטנים של להב.

ניסן סלומינסקי: מה לגבי התיקים הלא קטנים?

בת-אור כהנוביץ: בהם מטפלת הפרקליטות.

ניסן סלומינסקי: אבל פה נתנו סמכות למשנה לפרקליט המדינה - - -

יפעת רווה: - - -

אלעזר שטרן: למה צריך להוריד את הסיפה?

יפעת רווה: לגבי מקרי פשע חריגים.

אלעזר שטרן: בסדר, הורדנו את המקרים החריגים.

ניסן סלומינסקי: הורדנו.

ניסן סלומינסקי: אבל אני מבין שהכוונה שלכם היא למקרים הקטנים יותר.

ניסן סלומינסקי: כי המקרים הגדולים יותר, שאולי כן יגיעו לתקשורת - - -

סנ"צ עדנה טנא: הייתי נזהרת מלומר את זה ככה.

סנ"צ עדנה טנא: אם ההבחנה היא בין מה מגיע לתקשורת ומה לא - - -

ניסן סלומינסקי: לא, לא - - -

סנ"צ עדנה טנא: אני חייבת להגיד שגם תיקים שמטופלים בלהב, על ידי היחידה שלי – אני ראש יחידת תביעות להב – מגיעים לתקשורת.

סנ"צ עדנה טנא: אבל בעיניי לא זה המדד אם נקבל הסמכה או לא נקבל הסמכה לטפל בעבירה מסוימת.

סנ"צ עדנה טנא: העבירות שאנחנו מטפלים בהן זה עבירות עוון ועבירות פשע, שיש בהן סמכות מקבילה לפרקליטות.

סנ"צ עדנה טנא: היתרון של יחידת תביעות להב זה שהיא נמצאת בתוך להב 433, ואנחנו נותנים שירות ליחידות הארציות.

סנ"צ עדנה טנא: כאשר מדובר בעבירות שרובן מגיעות לבית משפט מחוזי, אין לנו סמכות לטפל בהן.

סנ"צ עדנה טנא: עבירות עוון ופשע, שמטופלות בבית משפט שלום, מטופלות רובן גם על ידי יחידת תביעות להב.

סנ"צ עדנה טנא: למשל, בשנה וחצי האחרונות אנחנו הוסמכנו לטפל בעבירות לפי חוק איסור הלבנת הון, סעיף 4 למשל; או למשל בעבירות של קניין רוחני, בעבירות של זיוף כספים כאשר מדובר גם בעבירת פשע וכו'.

סנ"צ עדנה טנא: אבל המדד הוא לא מה מגיע לתקשורת אלא מה המסוגלות שלנו לטפל.

סנ"צ עדנה טנא: עכשיו, יחידת תביעות להב היא יחידה שונה מיחידות התביעה האחרות.

סנ"צ עדנה טנא: אפשר לומר שזאת יחידת סמי-פרקליטות.

סנ"צ עדנה טנא: כי היקפי העבודה שלה והאופי של העבודה שלה הוא בדיוק כמו של הפרקליטות.

סנ"צ עדנה טנא: רק שאנחנו לא מגיעים לבית משפט מחוזי.

אלעזר שטרן: מבחינה מקצועית אתם תחת יחידת התביעות המשטרתית?

סנ"צ עדנה טנא: מבחינה מקצועית אנחנו תחת חטיבות התביעות המשטרתית, אבל כמו התביעות המשטרתיות האחרות וכמו הפרקליטות, אנחנו מונחים על ידי פרקליט המדינה.

אלעזר שטרן: אחת הנקודות שהוועדה עמדה לאורך שנים ארוכות בדיוני הוועדה זה הצורך להפריד בין הגוף החוקר לגוף התובע, ובמשטרה באמת נעשו שינויים ארגוניים מאוד גדולים, מה שהפך את היחידה יחידה עצמאית - - -

סנ"צ עדנה טנא: אתה שואל שאלה כללית?

אלעזר שטרן: אני שואל ספציפית עליכם, כי את תיארת שאתם יושבים ביחד עם היחידה החוקרת, בשונה מיחידת התביעות - - -

סנ"צ עדנה טנא: אז אני אחדש לך שמרבית יחידות התביעה יושבות בתוך מתקנים משטרתיים.

סנ"צ עדנה טנא: חלק אחר יושב גם בתוך - - -

אלעזר שטרן: לא, אני לא מדבר על ישיבה פיזית, אני מדבר על הבחינה הארגונית.

אלעזר שטרן: הרי הפכו את זה לגוף נפרד ושמו בראשו תת-ניצב - - -

סנ"צ עדנה טנא: ראש להב הוא לא המפקד שלי, אלא תנ"צ דדו זמיר, ראש חטיבת התביעות.

סנ"צ עדנה טנא: הוא המפקד שלי והוא גם המנחה המקצועי שלי.

סנ"צ עדנה טנא: אז זאת ההפרדה.

סנ"צ עדנה טנא: אמנם אני יושבת פיזית בתוך מתקן להב, אבל אני לא כפופה להם.

סנ"צ עדנה טנא: אגב, גם פרקליטים שמגיעים ממיסוי וכלכלה או מכל יחידה אחרת מהפרקליטויות השונות, גם הם באים ונכנסים למתקני להב ומלווים משם את החקירה.

אלעזר שטרן: לא, לא דיברתי על העניין הפיזי, דיברתי על העניין הארגוני.

סנ"צ עדנה טנא: אנחנו מופרדים, ראש להב הוא לא המפקד שלי.

ניסן סלומינסקי: נמשיך.

יפעת רווה: רגע, רק כדי שיהיה לי ברור – בפרט (10) אנחנו הורדנו את הסיפה לגבי תיקי פשע חריגים והורדנו את "לעניינים פליליים".

אלעזר שטרן: כן.

בת-אור כהנוביץ: זה תיקון שהוא טכני במהותו.

בת-אור כהנוביץ: הרעיון בו הוא רק להתאים את שם המחלקה, הוא לא מייצר שום שינוי בסמכויות.

בת-אור כהנוביץ: התוספת הרביעית עוסקת בסגירת תיקים בהסדר.

בת-אור כהנוביץ: בשעתו הוועדה הזאת, בגלל הפיקוח של המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין על התובעים בתכנון ובנייה, הרחיבה את האפשרות של סגירת תיקים בהסדר גם לתובעים בתכנון ובנייה – ובזה זה עוסק.

ניסן סלומינסקי: טוב.

ניסן סלומינסקי: קודם כול אנחנו נאחל לכולכן, כל אחת בתחומה, שיהיה בהצלחה ושתעשו את זה ביושר ועם לב פתוח.

ניסן סלומינסקי: אנחנו היום נמצאים ביום לא פשוט מבחינת הטענות שיש, שכאילו כתוצאה מחקירות מישהי התאבדה.

ניסן סלומינסקי: אני לא נכנס לשאלה אם זה נכון או לא נכון, אבל זה מרחף.

ניסן סלומינסקי: מצד אחד רוצים ללחוץ כדי להוציא, שזו טבעה של חקירה; ומצד שני יכולות להיות לזה השלכות רחבות וקשות מאוד.

ניסן סלומינסקי: ולכן צריך לעשות את הדברים בשום שכל ולהסתכל תמיד גם על התוצאות האחרות שיכולות להיות, שלפעמים הן נוראיות.

ניסן סלומינסקי: אז שוב, מצד אחד שיהיה בהצלחה ושתגיעו לחקר האמת, אבל מצד שני, תעשו את זה עם לב פתוח ורחב ועם עין טובה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את צו סדר הדין הפלילי (תיקון התוספת השלישית והרביעית), התשע"ט-2018?

ניסן סלומינסקי: בעד אישור הצו בכפוף לשינויים שנאמרו לפרוטוקול – פה אחד צו סדר הדין הפלילי (תיקון התוספת השלישית והרביעית), התשע"ט-2018 אושר בכפוף לשינויים שנאמרו לפרוטוקול.

ניסן סלומינסקי: הצו אושר.

ניסן סלומינסקי: שיהיה לכולכן בהצלחה.