הוועדה המשותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לבחינת הצורך להכריז על מצב חירום, כנסת 20, פרוטוקול מספר 7, 2018-07-11 09:30

אבי דיכטר: בוקר טוב לכולם, סליחה על האיחור.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים להתחיל את הישיבה, כמעט הריטואל הדו-שנתי שאנחנו עושים לגבי בקשת הממשלה להאריך בשנה נוספת את מצב החירום בישראל.

אבי דיכטר: לבקשתי הגיעה היום שרת המשפטים לישיבה מפני שהמציאות שבה אנחנו סופרים מ-2009, זו השנה שבה ועדת החוץ והביטחון וועדת החוקה כוועדה משותפת שעוסקת בסוגיה הזו התחילה, סליחה על המונח, לטפל בזה ברצינות רבה יותר, ואם ב-2009 היו תשעה חוקים שקשורים במצב החירום ו-165 צווים שקשורים במצב החירום, אנחנו היום כמעט עשור לאחר מכן נמצאים עם חמישה חוקים, ועם 21 צווים.

אבי דיכטר: אז ללא ספק עשינו דרך, אבל אנחנו יודעים שהחלק האחרון של הדרך הוא תמיד יותר קשה.

אבי דיכטר: בכל מרתון החלק האחרון הוא הקשה יותר.

אבי דיכטר: מאחר שחלק מהחוקים והצווים, בעיקר הצווים, לפעמים נראים כפיליטון כשמחברים אותם למצב החירום – התמרוקים, המעליות, דברים ששום סיכוי שתלמיד מצטיין בבית ספר למחוננים בישראל לא ידע לתת את התשובות הנכונות אם הוא יישאל לאיזה מצב קשורים התמרוקים, לאיזה מצב קשור הדבש, ולאיזה מצב קשורים הרכבלים או המעליות.

אבי דיכטר: כולנו מבינים שהמצב הזה הוא אבסורדי והיינו בשמחה רבה מבטלים או לא מאריכים את מצב החירום, אבל הבעיה העיקרית היא שאם אתה מבטל את מצב החירום ישנם חוקים וצווים שפשוט לא יוכלו להתקיים יותר ואי אפשר להחזיר את המצב לאחור.

אבי דיכטר: וישנם אחרים, שרק בהחזרת מצב החירום על כנו יקבלו תוקף מחדש.

אבי דיכטר: מאחר שגברתי שרת המשפטים, את עומדת גם בראש ועדת השרים ובלא מעט דיונים אומרים, זה תקוע בוועדת השרים, לא עלה לוועדת השרים, או תקוע במשרד המשפטים, אז הבאנו את מי שנמצאת בשני הכובעים, גם כיושבת ראש ועדת השרים וגם כשרת המשפטים כדי לשמוע את הדברים.

אבי דיכטר: הזמנו היום גם את נציגי משרד האוצר והמשרד לביטחון הפנים למרות שאין חוקים או צווים שבאחריותם, אבל הם חלק מהסיפור במספר צווים, אולי גם חוקים, וחשבנו שאם אנחנו חוגגים את 70 שנות מדינת ישראל, אז אפשר לתת עכשיו עוד יותר תנופה בנושא הזה כי המציאות הזו של שנה אחר שנה, למעשה כבר 22 שנה, מאז שחוק יסוד: הממשלה קבע שהארכת מצב החירום היא לשנה בלבד, אז אנחנו בריטואל קבוע של 22 שנה מאריכים כל שנה, אחרי שלפני כן היינו במשך 48 שנים במצב חירום פועל יוצא של הקמת מדינת ישראל.

אבי דיכטר: הגיע הזמן שנתבגר קצת.

אבי דיכטר: אני חושב שאני לא רואה פה מישהו בגיל 70 ומעלה, אז כולנו נולדנו למציאות הזו, אבל אני חושב שהאחריות שלנו בוודאי כוועדה המשותפת שעוסקת בזה, האחריות שמוטלת עלינו היא להביא את זה לכדי הסדרה נורמטיבית, לאומית, ממלכתית, מכובדת, חוקית, חקיקתית, כדי שמצב חירום בישראל יהיה אמיתי ולא כמו שחבר הכנסת חיים ילין אמר כאן קודם לפני שהגעת, גברתי השרה, שלדעתו המצב בישראל צריך קבוע חירום וכשיודיעו לנו שהמצב משתנה - - -

חיים ילין: שגרת חירום.

אבי דיכטר: שגרת חירום, כן, זה המונח הכי סותר שאני מכיר.

אבי דיכטר: גברתי שרת המשפטים, אם את רוצה לומר משהו בפתיחה ואז נעבור לדיון.

איילת שקד: תודה רבה שאתה מעלה את הנושא הזה בצורה כזו רצינית.

איילת שקד: כפי שאמרת יש חמישה חוקים שעדיין צריך לטפל בהם.

איילת שקד: חוק אחד מתוך החמישה, אתה ודאי תשמח לשמוע, חוק שאני אחראית עליו ושעולה ביום ראשון לוועדת שרים לחקיקה, חוק הסדרי משפט מינהלי, בעצם אומר שהקרקעות בירושלים שבשנת 67' נרשמו על שם המדינה מכוח שעת חירום יירשמו עכשיו לא מכוח שעת חירום.

איילת שקד: זה חוק שהוא בעיקר הצהרתי.

איילת שקד: הוא יעבור השבוע בוועדת שרים לחקיקה, ובמושב הבא נעביר אותו בקריאה שנייה ושלישית.

איילת שקד: כמו שאמרת, יש עוד 24 צווים בתוקף.

אבי דיכטר: 21.

עידו בן יצחק: 21.

עידו בן יצחק: לי ולמשרד המשפטים יש שיטת ספירה שונה.

איילת שקד: אה, כן, אז יש לכם פער.

איילת שקד: לא נורא.

איילת שקד: אז תסתדרו.

עידו בן יצחק: אבל השיטה שלי יותר טובה.

איילת שקד: כן?

קריאה: יש החולקים על כך.

איילת שקד: טוב, לא משנה.

איילת שקד: בצווים האלה גם צריך לטפל.

איילת שקד: אני מסכימה איתך שמבחינה חוקית שנצליח להיפטר מהסיפור הזה.

איילת שקד: מדינת ישראל אומנם נמצאת באתגרים גדולים, אתגרים ביטחוניים גדולים, יחסית לכל דמוקרטיה אחרת, אבל קשה לומר שאנחנו באמת נמצאים במצב חירום, ויש פה בעצם עבודה למשרד הביטחון, למשרד המשפטים, למשרד התחבורה ולמשרד ראש הממשלה, להיפטר מארבעת החוקים האחרונים.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אנחנו נעבור לדיון.

אבי דיכטר: הדיונים פה מתנהלים כשאנחנו יושבים מהצד השני של המתרס.

איילת שקד: מה שתגיד.

עליזה לביא: מה, זה קשה משנה לך?

חיים ילין: לא, זה לטלוויזיה, ועכשיו מתחיל הדיון.

איילת שקד: אז לעבור?

חיים ילין: אני לא אחראי.

אבי דיכטר: אמיר, אתה מוזמן לעבור - - -

חיים ילין: אומנ העברת אותי לקואליציה, אבל עדיין אני לא נותן הוראות.

אבי דיכטר: בוועדה אנחנו בפני הוועדה, אז פעם היו יושבים או יש ועדות שבדרך כלל יושבים בראש השולחן.

אבי דיכטר: אצלנו שינינו את הסדר לפני שנתיים.

עליזה לביא: עד שאתה הגעת זה היה שם.

אבי דיכטר: כן, שינינו כי כשמופיעים בפני הוועדה אז מופיעים בפני הוועדה.

אבי דיכטר: אני חושב שלמונח עצמו יש לא ק משמעות סמלית, גם מעבר לכך.

קריאה: כמו בקונגרס.

איילת שקד: בניגוד לוועדות אחרות, זו ועדה שמפקחת על עבודת הממשלה.

חיים ילין: לא נכון.

חיים ילין: בסין יושבים באמצע השולחן ולא בקצה.

חיים ילין: אין בראש השולחן.

חיים ילין: יש באמצע השולחן.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים ממש לקרביים.

אבי דיכטר: עידו, היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.

עידו בן יצחק: כפי שציינת אדוני היושב-ראש, אנחנו לא באותו מקום שבו היינו לפני תשע ועשר שנים עם אותם 165 צווים, אבל ככל שאנחנו מתקרבים לסוף הקצב מעט יורד.

עידו בן יצחק: בהשוואה לשנה שעברה אנחנו בעצם הסדרנו חוק אחד בלבד, חוק שעות עבודה ומנוחה, שנותקה זיקתו למצב החירום.

עידו בן יצחק: יש חוק נוסף של פקודה להארכת תוקף של תקנות שעת חירום בנושא של יציאה לחוץ לארץ שרוב הסעיפים שלו בוטלו והוחלפו בחקיקה חדשה במסגרת תיקון לחוק הכניסה לישראל, אבל אחד הסעיפים שלו עדיין בתוקף הוא אמור להיות מוסדר במסגרת חוק המאבק בטרור, אחד הסעיפים שפוצלו ממנו.

עידו בן יצחק: עוד דברים שאפשר להגיד שהיתה בהם התקדמות בשנה האחרונה: חוק שמירה על בטיחות מעליות אושר בקריאה ראשונה, תקנות הרוקחים (תמרוקים) הועברו לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, טיוטת חוק הגז הפחמני המעובה אושרה בוועדת השרים לחקיקה ביום ראשון האחרון, וכפי שציינה השרה, הופץ תזכיר חוק הסדרי משפט ומינהל, תיקון שנועד לנתק את זיקתו למצב החירום.

עידו בן יצחק: עדיין נותרו בתוקף גם חמישה חוקים ו-21 צווים שתוקפם תלוי במצב חירום.

אבי דיכטר: אולי רק הערה.

אבי דיכטר: איילת, אחת הבעיות שלנו היא שאתה כבר יכול להתקדם בחוק מסוים ויש לנו שני חוקים כאלה, או שני צווים שעברו כבר קריאה ראשונה ואז היה צריך להחיל עליהם דין רציפות.

אבי דיכטר: דין רציפות כידוע אפשר להחיל פעם אחת.

אבי דיכטר: הוחל דין רציפות על שני החוקים האלה ב-2012, 2013, משהו כזה, 2015, הוחל פעם אחת מכנסת לכנסת ולא הסתיים, ועכשיו צריך להתחיל את הכול מהתחלה.

אבי דיכטר: הסיפור הזה זה סאגה שאנחנו יורים לעצמנו - - -

איילת שקד: אבל זה לא מאוד משנה כי צריך לקחת את הנוסח כפי שעבר בדין רציפות ופשוט להעביר אותו לוועדת שרים לחקיקה בממשלה.

אבי דיכטר: את צודקת.

אבי דיכטר: החיים יותר מורכבים, מגיע שר חדש, מגיעים חברי כנסת חדשים, והם צריכים להתחיל להיכנס לחוק.

אבי דיכטר: כל אחד נכנס לחוק, רוצה לצבוע אותו קצת בגוונים שלו.

אבי דיכטר: וכפי שאת יודעת בסרטים יש 50 גוונים של אפור, בכנסת יש 500 גוונים של אפור.

אבי דיכטר: ולכן הסיפור הזה הוא הרבה יותר מורכב.

אבי דיכטר: עובדתית אנחנו רואים חוקים שכבר עברו, התגלגלו, כבר היו בשלב מאוד מתקדם, לא מוצה התהליך, החילו דין רציפות, וכנסת שלמה עברה מבלי שיסיימו את התהליך ואז צריך להתחיל לגלגל את הכדור מתחילת הדרך.

אבי דיכטר: זו עבודה סיזיפית, וגם ככה יש לנו עיסוקים פה בכנסת, זה קל וחומר, זה ממש בזבוז זמן.

עידו בן יצחק: בנוסף למה שאמרת יש הרבה מקרים – זה די מתחבר לדברים שאמרת במליאה בשבוע שעבר – תזכירים שהתפרסמו לפני חמש ושש שנים ועדיין בתהליכים בתוך הממשלה ולא הגיעו לפה.

עידו בן יצחק: הרבה פעמים גם בכנסת דברים מגיעים לפה והרבה מאוד שנים מתגלגלים בוועדות ולא מגיעים לסיומן.

עידו בן יצחק: אני מציע שנעבור למשרדים.

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: מי המשרד הראשון?

עידו בן יצחק: נתחיל עם משרד הבריאות.

אור אלדר: נעים מאוד, אני אור אלדר ממשרד הבריאות.

אור אלדר: לנו נותרו שלושה צווים שטרם הוסדרו.

אור אלדר: הצו הראשון הוא צו הפיקוח בקשר לענף התמרוקים.

אור אלדר: ב-2016 פקודת הרוקחים תוקנה ותקנות התמרוקים הונחו על שולחן ועדת העבודה.

אור אלדר: כרגע יש מחלוקות בין משרד הבריאות, משרד הכלכלה ומשרד האוצר, וכרגע אנחנו עומדים בפני חידוש הדיון בתקנות ואנחנו צריכים שתוך כמה חודשים בודדים אנחנו מקווים נוכל לסיים את התהליך הזה.

עליזה לביא: את אופטימית, את יודעת.

אור אלדר: אני חייבת להיות אופטימית.

עליזה לביא: כן, אבל החוק הזה כבר היה יכול לעבור.

עליזה לביא: הוא יכול היה לעבור.

עליזה לביא: דקה לפני הוא לא עבר.

אבי דיכטר: מה תקע אותו?

אבי דיכטר: את יכולה לומר לנו?

עליזה לביא: משרד הבריאות.

אור אלדר: איזה חוק?

אור אלדר: התקנות - - -

עידו בן יצחק: החוק עבר.

עידו בן יצחק: נשארו התקנות.

עליזה לביא: אז מה הבעיה להשלים את זה?

עליזה לביא: זה באמת תוקע.

עליזה לביא: לי יש המון פניות סביב העניין הזה.

אור אלדר: יש מחלוקות מקצועיות בין המשרדים הממשלתיים ברמה שלא יכולנו לחדש את הדיונים לגבי התקנות.

אור אלדר: כרגע סיימנו פגישות לפני כמה שבועות עם היועצים המשפטיים במטרה לפתור את כל המחלוקות האלו.

עליזה לביא: מה הבסיס שלהם?

עליזה לביא: למה זה לוקח כל כך הרבה זמן?

אור אלדר: זה לוקח הרבה זמן בעיקר בגלל שאנחנו לא מצליחים להגיע להסכמות.

אור אלדר: אני יכולה להגיד שביום ראשון האחרון בוועדת שרים לענייני חקיקה התקבלה הצעת חוק פרטית של יושב-ראש ועדת העבודה שמשרד הבריאות אגב תמך בה, ואנחנו מאוד מקווים שבעקבות הצעת החוק הפרטית הזאת אנחנו נוכל גם לקדם ולסיים את הטיפול בתקנות.

עליזה לביא: קיבלת תשובה?

עליזה לביא: אני לא.

אבי דיכטר: אני כבר לא זוכר מה היתה התשובה בפעם הקודמת.

אבי דיכטר: הרי יש שני נושאים מרכזיים במדינת ישראל שמבטיחים את ביטחונה של המדינה לפי החוקים פה, חץ 3 והתמרוקים.

אבי דיכטר: זה כמעט נמצא אצלנו באותה רמה.

עליזה לביא: אדוני, אל תזלזל.

אבי דיכטר: את החץ כבר סיימנו.

אבי דיכטר: נשאר עכשיו התמרוקים.

אבי דיכטר: לא, אני אומר את זה עכשיו ברצינות כי באיזה שהוא מקום - - -

עליזה לביא: מביך אפילו.

אבי דיכטר: כן, זו בדיוק המילה, עליזה.

אבי דיכטר: זו בדיוק המילה.

אבי דיכטר: זה מביך שסוגיה כזו שהיא כל כך לא מחוברת למצב החירום, ואנחנו עוסקים בה כאילו היא באמת עמוד מרכזי במצב החירום.

אור אלדר: קודם כל אני מסכימה לחלוטין - - - שיש קשר - - -

אבי דיכטר: אני חושב שגם את נבוכה - - -

עליזה לביא: אבל ברשותך, יושבת פה שרת המשפטים שזה המקום להחמיא לה על טיפול בנושאים שנדחו יותר מדי שנים.

עליזה לביא: ויש לי גם ביקורת לא מעטה, אבל אני חושבת שצריך לומר את שבחה של אישה בפניה.

עליזה לביא: יש לך הזדמנות עכשיו לבוא – את רק אומרת, המחלוקות, המחלוקות, המחלוקות.

עליזה לביא: מה המחלוקת?

אור אלדר: מדובר בשלוש מחלוקות.

אור אלדר: מחלוקת אחת נוגעת לנושא של יבוא מקביל וזה נמצא בוויכוחים בינינו לבין משרד הכלכלה.

אור אלדר: נושא אחר נוגע להגדרה של תמרוקים, בעצם מבוקש להחריג מתחולת החוק סבונים ובשמים שהיום במצב הקיים הם לא תחת פיקוח משרד הבריאות.

אור אלדר: כרגע הצעת החוק הפרטית שהגיעה לוועדת שרים באה ליישם את אותם תיקונים שאנחנו בעבר לא הסכמנו להם, ואנחנו כרגע מוכנים ונכונים.

אור אלדר: אני לא רוצה להגיד נכונים להכניס את כל התיקונים האלו, אבל אנחנו כן נכנסים למשא ומתן ואנחנו מוכנים לקדם את זה בחודשים הקרובים.

עליזה לביא: את הבנת מה המחלוקת?

איילת שקד: לא.

איילת שקד: האמת שלא.

חיים ילין: יש לי שאלה לכל המשרדים.

חיים ילין: מה היה קורה אם היינו עכשיו מחוקקים חוק אופוזיציה וקואליציה, כולם ביחד, שלא חל מצב חירום או כל מצב לגבי כל החוקים אן כל התקנות שאתם מדברים עליהם.

חיים ילין: אין שום קשר.

עליזה לביא: נכון.

חיים ילין: אנחנו לא יכולים לעשות את זה כי מאחורי כל החלטה שאתם תקבלו או תקנה יש חוק שהוא הרבה יותר גדול, שהוא מכיל.

חיים ילין: בוא נבטל את זה, לא לבטל את מצב החירום.

חיים ילין: תבינו מה שאני אומר, לבטל את הקשר הגורדי הזה בין ההחלטות שלכם לבין מה שקורה היום במדינת ישראל זה לא נתפס.

חיים ילין: הרי עד שאתם לא תסיימו בוועדת העבודה והרווחה את הנושא של היבוא המקביל, שזה עניין כלכלי נטו וזו מלחמה בין מי שרוצה להוריד מחירים למי שרוצה להחזיק את המונופול, אז אנחנו פה שבויים.

חיים ילין: משהו לא הגיוני.

עליזה לביא: זה יותר מדי שנים וזה גורם - - -

חיים ילין: לא, אני אומר, בואו נלך מלמעלה, לא מלמטה.

עידו בן יצחק: העניין הוא כזה, כל הדברים שהם צווים פה, שהם עניינים כלכליים בעיקרם של משרדי הממשלה, או לאו דווקא כלכליים, לפעמים הם בטיחותיים ודברים מהסוג הזה, הם כולם נובעים מכוח הפיקוח על מצרכים ושירותים.

עידו בן יצחק: חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים נועד לתכלית של לתת לשרים במצב חירום אפשרות להסדיר נושאים שיש צורך להסדיר אותם בדחיפות.

עידו בן יצחק: העניין הוא שמה שקרה בשנים קודמות, בעשורים קודמים אפשר לומר, שהשרים התלבשו על הסעיף הזה - - -

חיים ילין: הו - - -

עליזה לביא: הו, הנה.

עליזה לביא: בשביל מה באנו?

חיים ילין: ברור.

חיים ילין: ברור.

חיים ילין: מדינה בתוך המדינה.

חיים ילין: למשרד הביטחון יש - - -

עליזה לביא: אני אומרת לך שהסוגיה הזו של התמרוקים זה מצוקה מאוד גדולה.

עליזה לביא: אני מקבלת המון פניות.

חיים ילין: וזה עניין כלכלי לגמרי.

עליזה לביא: זה עודף של רגולציה של רגולציה של רגולציה.

עליזה לביא: זה תוקע את המערכת.

עליזה לביא: בשביל מה?

עידו בן יצחק: אבל הדברים האלה נקבעו בשנות ה-50, ה-60 וה-70 - - -

עליזה לביא: אבל באנו לתקן.

חיים ילין: עוד פעם המפא"יניקים והשמאל השני.

חיים ילין: בסדר, הלאה, בוא נמשיך הלאה.

אבי דיכטר: ממילא בינואר יתקיים הדיון החצי שנתי.

אבי דיכטר: עד הדיון החצי שנתי אני מבקש להגיע או לסיום המהלך או לצעדים משמעותיים מאוד שיזיזו את הסיפור הזה קדימה.

אבי דיכטר: ולא, בינואר נצטרך לחשוב על צעדים הרבה יותר נמרצים כדי לטפל באבסורד הזה.

אבי דיכטר: אני מסכים עם הצבע שחיים ילין צבע את דבריו בהיבט הזה שאין שום קשר.

אבי דיכטר: נהפוך הוא, זה קשר הפוך בין מצב חירום לבין היבט עסקי צרוף.

אור אלדר: אני רק רוצה להסביר שלא מדובר רק בנושאים עסקיים קלאסיים.

אור אלדר: יש פה גם נושאים מאוד חשובים של בריאות הציבור ואנחנו לא יכולים כמובן לבטל את הצו ולפתוח את השוק לכל תמרוק שיגיע.

אור אלדר: יש לזה השלכות בריאותיות.

עליזה לביא: בסדר, אבל מי שמקבל אישורים בכל מיני גופים מוכרים, אנחנו מכירים את כל - - -

אור אלדר: נכון, וזו המטרה של החוק.

אבי דיכטר: הרושם שאנחנו מקבלים בוועדה הזו הוא שהנושא הזה מתקדם – המילה מתקדם היא לא טובה, שהנושא הזה מטופל באיטיות לא סבירה ביחס לבקשות שלנו.

עליזה לביא: יותר חמור מזה, אדוני היושב-ראש.

עליזה לביא: בעצם תקנות שעת חירום הן סוג של אצטלה כדי לא לקדם את הסוגיה הזו, ואת זה צריך לפרק.

אבי דיכטר: בבקשה, זה הנושא הראשון מבין שלושה.

אור אלדר: הנושא הבא הוא של תכשירים להדברת מזיקים לאדם.

אור אלדר: מדובר פשוט בהדברה של היתושים - - -

אבי דיכטר: אלתוש כזה?

אור אלדר: אלתוש, בדיוק.

אבי דיכטר: טוב, זה קשור למצב חירום.

אבי דיכטר: אין ספק.

אור אלדר: מדובר כרגע בנושא שאולי נשמע לכם סתמי, אבל מדובר בנושא שהוא סבוך ומורכב.

אור אלדר: הוא מערב חומרים מסוכנים ובסופו של דבר אנחנו מורחים אותם על גוף האדם.

אור אלדר: אנשי המקצוע שמתעסקים בנושא הזה הם אותם אנשים שמתעסקים בתקנות התמרוקים כרגע.

אור אלדר: וברגע שאנחנו נסיים עם תקנות התמרוקים אנחנו מתכוונים להניע את כל המהלך של הסדרת הנושא הזה.

אור אלדר: פורסם תזכיר כבר בעניין.

אמיר אוחנה: מה, פורסם תזכיר ב-2014?

אור אלדר: זה היה - - -

אמיר אוחנה: אתם הצהרתם שעד יוני 2017 זה ייגמר.

אמיר אוחנה: אנחנו ביולי 2018.

חיים ילין: יש דיליי קטן.

חיים ילין: כמו נתב"ג 2000.

אור אלדר: מה שרציתי להגיד, פורסם תזכיר בעניין וככל הנראה יהיה צורך לפרסם אותו מחדש כדי לאסוף הערות נוספות של הציבור.

אור אלדר: וזה מה שיש לי לומר - - -

אבי דיכטר: אבל אני חייב לומר, הכנסת לא בנויה לשמוע טיפולים בטור.

אבי דיכטר: אנחנו לא בנויים לשמוע דבר כזה.

אבי דיכטר: זה לא סביר שאנחנו נשמע על כך שהנושא הזה מטופל בטור.

אבי דיכטר: הווי אומר, קודם כל התמרוקים ואחרי זה האלתוש.

אבי דיכטר: זה לא סביר.

אבי דיכטר: אין שום תחום אצלנו שהוא מטופל בטור כמו שאת מתארת את הטיפול הזה.

אבי דיכטר: ואני לא יודע בדיוק מה זה אומר עכשיו.

אבי דיכטר: עד שלא ייגמר התמרוקים, אז הדברת מזיקים זה לא יטופל?

אבי דיכטר: זה לא סביר.

אור אלדר: לא, אנחנו לא אומרים שזה לא יטופל - -

אבי דיכטר: זה מה שאמרת.

אבי דיכטר: אני פשוט מצטט.

אור אלדר: - - אנחנו נוכל לשים אבל את כל המאמצים שלנו בנושא הזה מיד לאחר שנסיים את תקנות התמרוקים.

אבי דיכטר: אני חוזר ואומר בדיוק את אותו הדבר שאמרתי קודם לכן לגבי הנושא הזה וביתר תוקף.

אבי דיכטר: אני חושב שדווקא בגין העובדה שהסיפור הזה כבר התקדם בעבר, ואנחנו במעלה המדרגות היורדות.

אבי דיכטר: זה לא סביר.

אבי דיכטר: אנחנו כבר היינו גבוה יותר, ועכשיו אנחנו פתאום נסוגים, תזכיר חדש, כאילו לא השתנה כאן שום דבר.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לדיון בינואר אם לא לסיים את הדברים, להציג לנו תמונה הרבה יותר מתקדמת מכפי שאפשר להבין מהדברים שלך עכשיו.

אור אלדר: בסדר גמור.

חיים ילין: תעשו דיון על קוסמטיקה שדוחה יתושים ואז תפתרו את שתי הבעיות במכה אחת.

אור אלדר: שני יתושים במכה.

אבי דיכטר: הנושא השלישי?

אור אלדר: הנושא השלישי זה נושא הקרינה.

אור אלדר: מדובר בציוד רפואי פולט קרינה.

אור אלדר: במסגרת ההסדרה של הנושא הזה אנחנו הגענו להחלטה שאנחנו רוצים לעשות הסדרה כללית של הנושא ולא רק הסדרה טכנית של כל הנושאים שמוסדרים היום בצו.

אור אלדר: כנדרש לפי החלטת הממשלה לעניין נטל רגולטורי אנחנו התחלנו בשנה שעברה את תהליך RIA.

אור אלדר: בסוף שנת 2017 אנחנו קיבלנו את הערות הציבור.

אור אלדר: כרגע לצערי גם בעניין הזה - - -

חיים ילין: רגע, זה קרינה?

אור אלדר: אנחנו מדברים על ציוד רפואי פה.

חיים ילין: רק רפואי?

אור אלדר: כן.

חיים ילין: לא פלאפון ולא כל מכשיר?

חיים ילין: - - -

אור אלדר: לא.

אור אלדר: ציוד רפואי פולט קרינה.

אור אלדר: לאור המורכבות של הנושא כי מדובר בהסדרה כללית ומאוד רחבה, וגם בגלל קושי במחסור בכוח אדם ובאיוש משרות לרבות התפקיד של הממונה על התקינה הרפואית אנחנו צריכים כרגע עיכוב בנושא של קרינה רפואית.

אבי דיכטר: חברי הכנסת, אתם רוצים להתייחס?

חיים ילין: קרינה - - - זה בסדר, זה הגיוני מה שהם אומרים.

חיים ילין: אבל היתר זה נראה לי - - -

אבי דיכטר: מה לוחות הזמנים שאתם צופים?

אור אלדר: אני לא יכולה כרגע להתחייב על לוח זמנים.

אור אלדר: אני מאוד מקווה שזה משהו שאנחנו נוכל לעשות בשנה וחצי.

עידו בן יצחק: שנה וחצי זה המון.

אבי דיכטר: מה יש ברשותנו כלים כדי להכתיב מהלך הרבה יותר אפקטיבי בשנה הבאה כדי שביולי 2019 אנחנו נהיה במצב אחר לגמרי?

עידו בן יצחק: הבעיה הגדולה שתמיד אנחנו ניצבים בפניה היא שהכול הוא במקשה אחת, הכול הוא take it or leave it.

עידו בן יצחק: אנחנו לא יכולים להפריד בנושאים פה כי ברגע שמכריזים על מצב חירום הכול בתוקף, וכשלא מכריזים על מצב חירום הכול לא בתוקף.

עידו בן יצחק: זאת הבעיה שלנו תמיד.

עידו בן יצחק: אבל אני חושב שצריך להציג לנו לוחות זמנים יותר חדים ויותר קרובים מאשר עוד שנה וחצי.

עידו בן יצחק: עוד לא הגענו לנושאים שבאמת קשורים לביטחון, אבל אם הדברים הביטחוניים האמיתיים שבאמת קשורים למצב החירום יסתיימו, אני לא יודע אם הדברים שלכם יוכלו להישאר מוסדרים.

עידו בן יצחק: אני חושב שאנחנו צריכים לדרוש בטווח הקרוב יותר פתרון של הדבר הזה.

אבי דיכטר: אני מבקש בדיון שלנו בינואר קודם כל להציג מה התקדמתם עד אז.

אבי דיכטר: בינואר להציג לנו לוחות זמנים הרבה יותר ריאליים והרבה יותר קצרים להסדרת הנושא הזה.

אבי דיכטר: המורכבות היא גדולה אבל אתם לא נוגעים בו בפעם הראשונה.

אבי דיכטר: זה נושא שכבר נטחן אצלכם בעבר.

אבי דיכטר: זה לא התחלה מאפס, ואני לא רוצה שנגיע למצב שבו ההצעה שהעלה כאן חבר הכנסת חיים ילין לחפש חקיקה שהיא מבדלת את מה שבאמת קשור למצב החירום עם מה ש-by definition לא קשור במצב החירום.

אבי דיכטר: אני חושב שקשה מאוד, לא את זה ולא את הדברים האחרים לקשור למצב החירום.

אבי דיכטר: 70 שנה אחרי הפלטפורמה הזו שהיא נחמדה מאוד, אבל היא לא נועדה לתכלית הזו.

אבי דיכטר: תודה.

אבי דיכטר: המשרד הבא?

עידו בן יצחק: משרד הכלכלה.

אבי דיכטר: מי נציג משרד הכלכלה?

אבי דיכטר: אין נציג?

חיים ילין: זה גם יבוא מקביל.

חיים ילין: גם שם יש אותה הצרה כי אתם עובדים ביחד.

אבי דיכטר: משרד הכלכלה זה גם צעצועים וגם יהלומים?

עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: טוב, מצב החירום נקבע בגלל זה, אני מניח.

אבי דיכטר: אה, זה צעצועים מסוכנים.

עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: שגם כאן כבר היה פעם דין רציפות לגבי צעצועים מסוכנים.

עידו בן יצחק: אני אגיד מה אנחנו יודעים מהמשרדים.

אבי דיכטר: לפני הכול לא מקובל עליי שהוועדה תבוזה על ידי זה שלא יגיע נציג לדיון.

אבי דיכטר: אני מבקש להוציא מכתב לשר הכלכלה להתריע בפניו על העובדה הזו ולדרוש הסבר, ולקבל מהם דיווח בכתב על תמונת המצב בשני הסעיפים האלה, גם צעצועים מסוכנים שכבר עבר דין רציפות פעם אחת ועכשיו צריך להתחיל את הכול מהתחלה וגם יהלומים שהיה אמור להיות טיוטת תזכיר – הוגשה בדצמבר?

עידו בן יצחק: הוצאה טיוטת תזכיר.

עידו בן יצחק: בעדכון האחרון שלהם הם העריכו שהם יוכלו להפיץ תזכיר עד סוף 2018.

אבי דיכטר: אני מבקש משרד הכלכלה לתת לנו שתי תשובות, אחת למה הם בחרו לבזות את הוועדה ולא להגיע, ודבר שני, עניינית לגבי הסעיפים האלה.

אבי דיכטר: אני לא רוצה לעשות דיון בהיעדרם.

עידו בן יצחק: אוקיי.

עידו בן יצחק: משרד התחבורה.

סיגלית ברקאי: לנו יש שלושה עניינים שרשומים פה ברשימה.

סיגלית ברקאי: האחד, חוק להארכת תוקף של תקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט).

עידו בן יצחק: אני אעצור אותך פה.

עידו בן יצחק: זה בעצם החוק הראשון שהוא כן קשור למצב חירום.

סיגלית ברקאי: עדכנתי גם בעבר, ערכנו הרבה מאוד דיונים.

סיגלית ברקאי: נוסח חוק תקנות ביטחון גובש, הועבר למשרד המשפטים וממתין להתייחסות שלהם.

סיגלית ברקאי: ידוע לי שאמורה להתקיים איתם ישיבה ב נושא בעוד שבועיים.

סיגלית ברקאי: נקבע שאנחנו נצליח להשלים את הנוסח בהקדם.

קריאה: נציין רק שזה מתואם עם משרד הביטחון הנוסח - - -

אבי דיכטר: מה זה?

קריאה: הנוסח שהיא מדברת עליו מתואם גם כבר עם משרד הביטחון.

סיגלית ברקאי: הוא תואם עם משרד הביטחון, עבר לשב"כ, משטרה, למעשה כל גורמי הביטחון שרלוונטיים, כולל גם משרד החוץ כי יש פה היבטי חוץ.

סיגלית ברקאי: הוא מתואם ממש עם כל המשרדים.

אבי דיכטר: מה זה אומר לוחות הזמנים עכשיו לאור העובדה שתיארת התקדמות?

סיגלית ברקאי: זה תלוי במשרד המשפטים.

גאל אזריאל: אני גאל אזריאל ממשרד המשפטים.

גאל אזריאל: אכן התקיימו הרבה הרבה דיונים על החוק הזה.

גאל אזריאל: מדובר באחד החוקים האחרונים שתלויים במצב חירום ויש להם קשר למצב הביטחוני, ולכן מאוד חשוב לעשות את העבודה.

גאל אזריאל: אני לא מזלזלת בכל ההסדרים הכלכליים שמאוד חשובים, אבל פה אנחנו מדברים על משהו שקשור למצב החירום, קשור לביטחון המדינה.

גאל אזריאל: ובינתיים מה שמוצע על ידי משרד התחבורה מעלה כל מיני שאלות מבחינת האיזונים, מה אפשר להורות לגופים פרטיים בשגרה ומה אפשר להורות במצבי חירום ובאיזה מצבי חירום, כמה אפשר לפגוע בזכויות יסוד של אנשים בשגרה ובחירום.

גאל אזריאל: ולכן אנחנו נמצאים בשיג ושיח.

גאל אזריאל: יש עוד כמה דברים שצריך לבחון אותם ולכן העלינו את רמת השיח מבחינת הדרג.

גאל אזריאל: בעוד שבועיים תתקיים ישיבה ואני מקווה שנצליח להגיע להסכמות סופיות בעניין.

אבי דיכטר: הערות לחברי הכנסת?

חיים ילין: לא.

סיגלית ברקאי: הבא זה צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת סיור, הסעה מיוחדת והשכרת רכב).

סיגלית ברקאי: זה משולב כבר בתיקון פקודת התעבורה שנדון בוועדת הכלכלה.

סיגלית ברקאי: התקיימו לגבי זה מספר דיונים.

סיגלית ברקאי: חלק מהסעיפים כבר אושרו ודיון אחרון היה בחודש יוני.

סיגלית ברקאי: מקווים שוועדת הכלכלה תסיים בהקדם את הדיונים ואז היא תוכל לאשר את הנוסח.

אבי דיכטר: זה כרגע מונח בוועדת הכלכלה.

אבי דיכטר: אני מבקש להוציא מכתב לכבל, לוועדת הכלכלה, אני לא אמרתי את זה קודם אבל יש לנו שנה לפני שאנחנו נכנסים לפרק זמן שכנראה יהיה קשה מאוד לקדם את הדברים האלה, שנה פלוס מינוס כמובן, בגין העובדה ש-2019 היא שנת בחירות וכל אחד מאתנו מבין את המשמעות.

אבי דיכטר: לא יהיו פה אפילו דיונים בשביל לעסוק בסוגיה הזו כנראה.

אבי דיכטר: ולכן שנה היא לא זמן מומלץ, אלא מה שלא יקרה בשנה כנראה יקרה בעוד שנתיים.

אבי דיכטר: יש שנה פער, פלוס מינוס כמובן, בגין הסיבות המובנות.

אבי דיכטר: ולכן אני מבקש להבין רגע לוחות זמנים לפי מה שתיארת כרגע לגבי שני הסעיפים האלה.

אבי דיכטר: השכרת רכב מונים ומוניות.

סיגלית ברקאי: מה שיושב בוועדת הכלכלה זה בהתאם ללוחות הזמנים של ועדת הכלכלה.

סיגלית ברקאי: ברגע שהיא תאשר אז מבחינתנו אפשר כבר - - -

אבי דיכטר: אז זה המכתב לכבל - - -

עידו בן יצחק: אני יכול לעדכן מה אמרו לי בוועדת הכלכלה בנושא הזה, שבדיון האחרון שהיה ביוני אז משרד התחבורה נתבקש להשיב על כמה נושאים שהתעוררו שם, ושהם מקווים שלאחר הפגרה הם יוכלו לסיים את זה.

עידו בן יצחק: להערכתם לא נדרשת יותר מישיבה אחת נוספת על הצעת החוק הזאת.

אבי דיכטר: אז אנחנו מבקשים להתעדכן מיד אחרי הישיבה הזו, ולא למשוך את זה עד לדיון החצי שנתי כמובן.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: הנושא השלישי?

סיגלית ברקאי: הנושא השלישי זה צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הפעלת רכבל).

עליזה לביא: הפעלה של רכבל, נו מה?

סיגלית ברקאי: הנושא הזה נמצא בדיונים מאוד מאוד אינטנסיביים אצלנו במשרד.

סיגלית ברקאי: אנחנו כרגע בהכרעה סופית לגבי מחלוקת פנימית שנמצאת אצלנו במשרד לגבי כיצד יש לסווג ולהתייחס את אותם רכבלים.

סיגלית ברקאי: מדובר בכלי שהוא מסילתי או שהוא כלי שנוסע על דרך.

סיגלית ברקאי: צפויה להתקיים במהלך החודש ישיבה אצל המנכ"לית שתהיה אמורה לגבש עמדה בעניין, וברגע שאנחנו נשלים את זה אז כבר נדרש להשלים את כל ההסדרים החקיקתיים, כשכל אחת מהאפשרויות האלה מובילה לדרך אחרת.

סיגלית ברקאי: זה כבר ידוע.

אבי דיכטר: סיגלית, באיזשהו מקום אני קצת מוטרד, כבר ארבע שנים נמשכות המחלוקות הפנימיות.

אבי דיכטר: זה לא הגרעין האיראני שארבע שנים אפשר לדון לגבי סוגיות בגרעין האיראני.

אבי דיכטר: זו כולו רכבל של סטלה מאריס, מצדה, מנרה וראש הנקרה.

עידו בן יצחק: יש גם בחרמון.

אבי דיכטר: ובחרמון.

ארז לוי: יש 11 מערכות רכבל פעילים בארץ.

אבי דיכטר: כל אתר סקי הכי מצ'וקמק בחו"ל יש בו יותר.

אבי דיכטר: אז מה?

אבי דיכטר: - - -

ארז לוי: בלי הכרמלית.

ארז לוי: וגם יש את המערכת החדשה בחיפה שבונים מהמפרץ לאוניברסיטאות, שזו מערכת יותר כבדה.

ארז לוי: ובסך הכול כל הנושא של הרכבלים וגם עכשיו בונים את הרכבל לכותל ממלון הר ציון, בסך הכול כל הנושא הזה מטופל על ידי - - -

אבי דיכטר: ארבע שנים דיונים על מחלוקות זה פרק זמן ללא שום צל של ספק ארוך מעל ומעבר לכל פרק זמן סביר.

אבי דיכטר: זה לא ארבע שנים שהיתה החלפה של ממשלות.

אבי דיכטר: במקרה של משרד התחבורה זה אותו שר, אנ מניח שזו גם אותה אדמיניסטרציה שנשארה שם.

אבי דיכטר: ארבע שנים זה לא נשמע פרק זמן ממין העניין.

סיגלית ברקאי: זו נשמעת מחלוקת שאולי על פניו היא מאוד מאוד לא מהותית, אבל המחלוקת היא מאוד מהותית בגלל שהשאלה היא איך אתה מסתכל על אותו כלי בסיווג שלו, בתפעול, ובמטרה שלו ובמשמעות שלו.

סיגלית ברקאי: כן נעשו פעולות במהלך השנים האלה, כן נעשתה בדיקה אל מול מה קורה בעולם במדינות שונות שנעשה שימוש בזה לכל אחת מהמטרות, נעשתה בדיקה פנים משרדית מבחינת כל ההיבטים המקצועיים.

סיגלית ברקאי: אנחנו כן יותר התגבשנו לגבי כל אחת מהאפשרויות, ובשביל זה זה עבר כרגע להכרעת המנכ"לית של המשרד.

סיגלית ברקאי: אנחנו מצפים שעד סוף השנה אנחנו כבר נגיע לכיוון מוחלט לגבי הכיוון והדרך שבה נתייחס התייחסות לגבי אותם רכבלים ונמשיך לקדם את זה בהמשך להיבטי החקיקה שנדרשים.

חיים ילין: אני מטפל בנושא הרחפנים.

חיים ילין: זה תחת משרד התחבורה.

סיגלית ברקאי: רחפנים?

חיים ילין: כן.

חיים ילין: רבי להב, מה שנקרא.

חיים ילין: חיכיתי לשמוע מכם שיש שם בעיה כי שם יש בעיה קשה מאוד, ואני לא רואה משרד אחד, אבא אחד, שלוקח את הנושא הזה.

אבי דיכטר: איך זה קשור?

חיים ילין: אני אגיד לך איך זה קשור.

חיים ילין: הרי הם מבחינתה חקיקה והתקנות אחראים על כל מה שנקרא מעל, בים וביבשה.

חיים ילין: זה כמעט כמו צה"ל, דרך אגב.

חיים ילין: ובאוויר שזה רק אחת הזרועות הביצועיות שלכם לא הוחלט עדיין את הרב להב הוא משחק ילדים של משרד הכלכלה כי זה תחת - - -

אבי דיכטר: אם זה צעצוע מסוכן?

חיים ילין: כן.

חיים ילין: בחירום ובשגרה.

חיים ילין: אף אחד לא מתייחס לזה.

חיים ילין: אנחנו חיפשנו, לא מצאנו שום משרד שלוקח על עצמו.

חיים ילין: ווה מכיר את זה, בבקשה, אם אתה רוצה להגיד כי כשאני שומע אותם, על הים, על הזה, על הרכבלים, ולרחפנים אף אחד לא מתייחס אז אני בבעיה.

זאב צוק רם: על הרחפנים עשינו ערוץ בנפרד לטיפול, אז אני ממליץ - - -

חיים ילין: אה, זה לא שם?

חיים ילין: אוקיי, קיבלתי.

אבי דיכטר: לנושא הזה קודם כל אנחנו מבקשים להתעדכן מיד אחרי החלטת המנכ"לית, כפי שאמרת, בדיון הקרוב.

אבי דיכטר: אנחנו מקווים מאוד שעד ינואר, עד הדיון החצי שנתי, הסוגיה הזו תהיה מאחורינו.

סיגלית ברקאי: סוגיית ההחלטה בסיווג - - -

אבי דיכטר: תייתרו לנו את הנושא הזה בדיון הבא.

עידו בן יצחק: החלטה אנחנו רוצים לקבל בעוד חודש.

עידו בן יצחק: אנחנו לא רוצים שעד ינואר - - -

אבי דיכטר: זה לא נראה סביר שדילמה לא הכי דרמטית בחיי האומה, בוודאי לא קשורה במצב החירום בשום צורה שהיא, לדעתי.

אבי דיכטר: אבל עדיין למשוך את זה ארבע שנים ועוד שלוש שנים, זה נראה פרק זמן לא סביר לחלוטין.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים למשרד החקלאות.

אבי דיכטר: מי נציג משרד החקלאות?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: אני מבקש גם כן מכתב.

עליזה לביא: הם לא מאמינים שאתה מטפל בזה.

עליזה לביא: פשוט הם לא חשבו שהדיון יתקיים היום.

עליזה לביא: כל כך הרבה שנים הוא נדחה, אז למה דווקא הבוקר?

חיים ילין: שם זה גם חומרי הדברה.

אבי דיכטר: לא.

אבי דיכטר: שם זה דווקא מתחיל בדל"ת, דבש ודגים.

אבי דיכטר: דבש זה ללא ספק קשור למצב החירום.

קריאה: עד ראש השנה חייבים לסיים את זה.

אבי דיכטר: הבעיה שזה כבר עבר - - -

עידו בן יצחק: הרבה ראשי שנה.

אבי דיכטר: זה כבר נושא שעבר דין רציפות פעם אחת - - -

קריאה: שנהיה לראש ולא לזנב.

אבי דיכטר: זה כבר נושא שעבר דין רציפות פעם אחת, זאת אומרת שעכשיו יצטרכו להתניע אותו מהתחלה.

אבי דיכטר: ועדת הכלכלה כבר קיימה ארבעה דיונים.

אבי דיכטר: בקיצור, עכשיו מתחילים את כל המהלך הזה מהתחלה.

אבי דיכטר: זה בזבוז זמן משווע.

חיים ילין: לגבי הדבורים?

עידו בן יצחק: אם ועדת הכלכלה תסיים את הדיונים בכנסת הזאת - - -

חיים ילין: היא צריכה לגמור, לסיים.

חיים ילין: היא כבר דנה על זה ארבע שנים כמעט, שלוש שנים, כל הכנסת הזאת.

אבי דיכטר: לא, אבל עכשיו אין לה חוק, אין תזכיר, זה נגמר.

אבי דיכטר: מה שהיה היה.

חיים ילין: נכון, אין.

חיים ילין: רוצים להתחיל את זה עכשיו.

אבי דיכטר: עכשיו זה לא שר החקלאות שהיה לפני ארבע שנים.

עידו בן יצחק: פה הנושא הראשון של הדבש הוא לא במגרש של השר כרגע, הוא במגרש של ועדת הכלכלה שאם תסיים את דיוניה זה ייפתר.

עידו בן יצחק: הנושא השני, של הדגים - - -

אבי דיכטר: אז רגע, בוא נסיים ככה, אם הבעיה היא בוועדת הכלכלה אני מבקש להוציא מכתב ספציפי לוועדת הכלכלה, להוציא להם שהם מעכבים את נושא הדבש והעוקץ עלינו.

אבי דיכטר: זאת אומרת הסיפור הזה חייב להסתיים.

עידו בן יצחק: גם הנושא של הדגים הגיע כבר לוועדת הכלכלה, אני פשוט פחות מומחה לתחום.

עידו בן יצחק: הוועדה התנתה את אישור התקנות בכל מיני תנאים למשרד החקלאות שבגלל זה נעצר ובגלל זה ביקשנו להזמין לפה את משרד החקלאות כדי להבין איפה הם עומדים, אם הם מתכוונים להיענות לתנאים האלה, לא מתכוונים, איך הם הולכים להתמודד עם זה במקרה שהתקנות לא יאושרו.

עידו בן יצחק: ועל זה אין לנו תשובה כרגע ממשרד החקלאות.

חיים ילין: אני רוצה להגיב לזה כי אני מתעסק גם בזה.

חיים ילין: אבל זו האיוולת שיש פה במדינת ישראל וצריך להבין וזה נוגע גם למשרד הבריאות.

חיים ילין: אנחנו פותחים ייבוא בשביל להוזיל מחירים.

חיים ילין: אנחנו יכולים להביא דגים שיש בהם שם כספית ואנחנו אפילו לא מודעים למה שיש.

חיים ילין: אנחנו מביאים עגבניות שאחרי זה יש מחלות ויש הכול, אבל תמרוקים, בכוונה אני אומר, בשביל לראות איזה חומרים יש שם או אלתוש – אין.

עליזה לביא: שקיבלו אישורים של כל הגופים המוסמכים באירופה.

חיים ילין: זה לא נתפס, הפער הענק הזה שיש בין מי שמייבא ממדינות אחרות והקפדה לגבי התקנים גם.

חיים ילין: כי בסוף זה נוגע במצב חירום על בריאות העם כי זאת ההתייחסות.

חיים ילין: אבל זה סיפור, כי אף אחד לא מתייחס לזה.

חיים ילין: אנחנו העלינו את הנושא הזה לא פעם אחת.

חיים ילין: 80% מהדגים הם יצוא מסין.

חיים ילין: אף אחד לא הסתכל איך הם מגדלים אותם ואיזה מתכות יש בתוך המים.

חיים ילין: אבל אם מדברים על הרעלה, מחר בבוקר כולם יכולים להיות מורעלים.

חיים ילין: יהיה פה מצב חירום.

אבי דיכטר: קודם כל אני מבקש לקבל בכתב תשובה.

אבי דיכטר: דבר שני, לדיון בינואר אני מבקש שהשר עצמו יזומן לדיון.

אבי דיכטר: אגב, כנ"ל לגבי שר הכלכלה.

אבי דיכטר: זה יהיה אצלנו נוהל חדש, לא מגיע נציג, יגיע המנהל הבכיר במשרד, קרי: השר.

חיים ילין: אתה צודק, כי זה שני המשרדים יחד עם האוצר - - -

אבי דיכטר: יבואו ויסבירו לנו בדיוק את הדברים.

אבי דיכטר: הלאה.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים למשרד האנרגיה.

אבי דיכטר: בבקשה, גברתי.

מלכה אייזמן: יש לנו שישה צווים, מתוכם חמישה אמורים להתבטל, נדמה לי חמישה אמורים להתבטל על ידי החלפה של חוק הגז (בטיחות ורישוי).

מלכה אייזמן: זה אחד החוקים שלמיטב זכרוני עבר בקריאה ראשונה והוחל עליהם דין רציפות פעם ופעמיים ולא התקדם.

מלכה אייזמן: הצלחנו השבוע להעביר את זה בוועדת שרים לחקיקה, כך שאנחנו מתחילים את הדרך.

מלכה אייזמן: הצו הנוסף שישנו זה צו שמסדיר החזקת מלאי חירום של דלק.

מלכה אייזמן: הוא אמור להתבטל על ידי חוק משק הדלק (חירום).

מלכה אייזמן: למעשה פה יש לנו היסטוריה מאוד ארוכה.

מלכה אייזמן: כבר ב-2001 ניסינו לבטל אותו על ידי חוק ההסדרים כשקבענו שם הסדר של החזקת מלאי חירום ביטחוני ואזרחי.

מלכה אייזמן: הביטחוני אכן מוחזק לפי אותו חוק.

מלכה אייזמן: האזרחי לא שרד עתירה לבג"ץ ולכן אנחנו נשארנו עם ההסדר הזה שהצטרכנו להסדיר אותו.

מלכה אייזמן: כללנו אותו בהצעת חוק משק הדלק בשנת 2012, הוחל דין רציפות פעמיים ועדיין לא הושלם.

מלכה אייזמן: אנחנו מקווים ממש בקרוב להשלים טיוטת חוק שתתמקד אך ורק בנושא החירום מתוך חוק משק הדלק.

מלכה אייזמן: בחודש הקרוב יש לנו שני דיונים מאוד אורכים עם משרדי הממשלה הרלוונטיים.

מלכה אייזמן: אנחנו מקווים שזה יביא אותנו לישורת האחרונה.

אבי דיכטר: שאלות לחברי הכנסת?

אבי דיכטר: לא.

אבי דיכטר: אם אני מסכם יש לנו שני דברים בעצם.

אבי דיכטר: האחד, גוש אחד שעבר ביום ראשון בוועדת השרים, של חמישה צווים, ועוד צו אחד בנושא הדלק.

אבי דיכטר: בנושא הדלק הסברת בדיוק את התהליך, שנשמע סביר.

מלכה אייזמן: פחות סביר, אבל בסדר.

אבי דיכטר: סביר מבחינת התהליך, לא מבחינת התוצאות.

אבי דיכטר: התוצאה שאנחנו רוצים לראות כתוצאה היא ברורה.

אבי דיכטר: לגבי הדבר שעבר בוועדת השרים, הצעת חוק הגפ"ם, הוא אמור לעלות אני מבין רק במושב הבא?

מלכה אייזמן: כן.

מלכה אייזמן: כבר לא יספיקו להכין אותו לקריאה ראשונה במושב הזה.

אבי דיכטר: זאת אומרת, זה אוקטובר?

עידו בן יצחק: כן.

עידו בן יצחק: אם הוא יעבור בקריאה ראשונה באוקטובר זה יקדם אותנו.

אבי דיכטר: אז אנחנו את - - - נעשה בינואר.

אבי דיכטר: אנחנו לא צריכים תחנות נוספות באמצע.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים למשרד המשפטים, בבקשה.

גאל אזריאל: קודם כל לפי תקנון הכנסת על הממשלה לעדכן את הכנסת בבקשה שלה להכריז לשנה נוספת על שעת חירום, אם הותקנו תקנות שעת חירום במהלך השנה הנוכחית.

גאל אזריאל: אז הפעם לא הותקנו תקנות שעת חירום, שזה יירשם לפרוטוקול.

גאל אזריאל: מבחינת החקיקה שמשרד המשפטים אחראי עליה, בעצם מדובר בשני חוקים, חוק הסדרי מ שפט ומינהל, השרה הציגה לכם את הנושא.

גאל אזריאל: הופ.

גאל אזריאל: תזכיר לפני מספר חודשים.

גאל אזריאל: עכשיו זה אמור לעלות לוועדת השרים לענייני חקיקה כטיוטת חוק ביום ראשון הקרוב.

גאל אזריאל: והנושא השני הוא בעצם חוק המעצרים, כלומר החלק שפוצל מחוק המאבק בטרור.

קריאה: המעצרים המינהליים?

גאל אזריאל: המעצרים המינהליים, נכון.

גאל אזריאל: אנחנו מדברם על הצעת חוק ממשלתית שעברה קריאה ראשונה פעם ראשונה ב-2011, והוחל עליה דין רציפות, ועוד פעם במערכת הבחירות שלאחר מכן עברה עוד פעם קריאה ראשונה, ונראה לי שכבר שנתיים לא כל כך מתקיימים דיונים בוועדת החוקה.

גאל אזריאל: אז נכון שהממשלה צריכה לעשות מאמצים רבים ומרובים כדי להתקדם ולבטל או להחליף את החוקים שתלויים במצב חירום.

גאל אזריאל: אבל מדובר בעצם במטלה משותפת לממשלה ולכנסת.

גאל אזריאל: ברגע שהממשלה מסיימת את הצעות החוק ולהכין אותן ולאשר אותן בוועדת השרים לענייני חקיקה, אנחנו צריכים את שיתוף הפעולה של הכנסת, של כלל הוועדות.

גאל אזריאל: הזכרתם פה כל מיני צווי פיקוח שנמצאים על שולחן ועדת הכלכלה בדרך כלל, ולצערנו לא מתקדמים, וחבל כי באמת מגיעים עוד פעם לרציפות ועוד פעם לקריאה ראשונה או שר שרוצה לבחון מחדש את התקנות וזה מאוד מאוד מאריך את התהליך.

אבי דיכטר: מי מעורב בזה מהצד של הכנסת?

אבי דיכטר: ועדת הכלכלה?

גאל אזריאל: ועדת הכלכלה - - -

אבי דיכטר: ומהצד של הממשלה?

גאל אזריאל: עכשיו הזכרתי את צווי הפיקוח שדיברתם עליהם קודם מבחינת ועדת הכלכלה.

גאל אזריאל: אם אני מדברת על מעצרים מינהליים אז מדובר בהצעת חוק שנמצאת על שולחן ועדת החוקה של הכנסת.

גאל אזריאל: התקיימו דיונים, הרבה דיונים, למיטב ידיעתי, אבל עדיין הסוגיה לא מתקדמת לא לכיוון הזה ולא לכיוון ההוא.

גאל אזריאל: צריך לקבל החלטה בעניינים האלה.

עידו בן יצחק: בחצי השנה האחרונה לא קיימו דיונים בנושא הזה בוועדת החוקה.

עידו בן יצחק: היו הרבה דיונים בתחילת הדרך, אבל זה נעצר שם.

אבי דיכטר: זה עבר קריאה ראשונה וזה עכשיו ממתין לשנייה ושלישית?

גאל אזריאל: זה עבר קריאה ראשונה פעם ראשונה ב-2011.

אבי דיכטר: לא, לא.

אבי דיכטר: אבל עכשיו?

גאל אזריאל: עכשיו, כן.

גאל אזריאל: זה מחכה להכנה של הוועדה לקריאה שנייה ושלישית.

אבי דיכטר: אז הכתובת היא יושב-ראש ועדת החוקה?

גאל אזריאל: מדובר בעצם באחד מהחוקים המרכזיים הביטחוניים שמצדיקים עדיין את ההכרזה על מצב חירום לצד חוק הספנות שדיברנו עליו, מניעת יציאה לחוץ לארץ, שגם מה שנשאר ממנו גם מוסדר בהצעת החוק שקשורה למעצרים המינהליים.

גאל אזריאל: והחוק האחרון, אני מניחה שמשרד הביטחון יציג את הדברים, הוא חוק תפיסת מקרקעין בשעת חירום.

אבי דיכטר: אני רוצה לגבי מעצרים מינהליים והנושא של יציאה לחו"ל, שניהם יושבים באותה אכסניה, שניהם גם מחוברים למצב החירום לשם שינוי.

אבי דיכטר: הכתובת היא יושב-ראש ועדת החוקה.

אבי דיכטר: אני מבקש להוציא מכתב ליושב-ראש ועדת החוקה עם השתלשלות קצרה של הדברים ולבקש לוח זמנים מתי מתכוונים לחדש את הדיונים בנושא הזה, ומתי הם מתכוונים להביא את זה לקריאה שנייה ושלישית.

גאל אזריאל: לגבי צווי הפיקוח – עד שהממשלה מסיימת את הדיונים המקצועיים ואת העבודה המשפטית, לכתוב את החקיקה כמו שצריך ומגיעה עד לוועדת שרים לענייני חקיקה, אנחנו גם נשמח כממשלה, כמשרד המשפטים שמרכז את הפרויקט מהצד של הממשלה, שגם הכנסת תעשה מאמץ ותעלה את הנושאים האלה לראש סדר היום של החקיקה בכנסת.

גאל אזריאל: אנחנו רואים שיש ריבוי של דיונים על המון הצעות חוק במושב הזה, והיה אפשר לחשוב שדווקא את הנושאים האלה צריך לשים על ראש סדר העדיפויות.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: יש לנו עוד משהו במשרד המשפטים?

עידו בן יצחק: לא.

אבי דיכטר: נעבור למשרד הביטחון.

מעיין רוזנשטוק: בוקר טוב.

מעיין רוזנשטוק: למשרד הביטחון יש חוק אחד וצו אחד.

מעיין רוזנשטוק: צו פיקוח על מצרכים ושירותים שעוסק בנושא ההצפנה.

מעיין רוזנשטוק: כבוד יושב-הראש, כידוע לך מדובר בנושא רגיש שאנחנו לא נוכל להרחיב עליו כאן.

מעיין רוזנשטוק: אנחנו רק נוכל לומר שמשרד הביטחון קידם תזכיר חוק, במעלה הדרך נפגשנו עם גורמים שונים ועלו קשיים בעיקר בתחום הרגולטורי והפלילי ולכן כיום נבחנות חלופות נוספות בטרם המשך קידום התזכיר.

מעיין רוזנשטוק: זה לעניין הצו.

מעיין רוזנשטוק: החוק הוא תזכיר חוק לתפיסת מקרקעין בשעת חירום, שכבר הופץ, וכיום אנחנו בשלבים מתקדמים מול משרד המשפטים.

מעיין רוזנשטוק: קיימנו ישיבה של המשנה ליועמ"ש לממשלה בתחום האזרחי, הם העבירו לנו הערות.

מעיין רוזנשטוק: בימים אלה אנחנו מגבשים תשובה להערות הללו ונפיץ להם נוסח מעודכן.

מעיין רוזנשטוק: ואנחנו מאוד מקווים שבחודשים הקרובים ועד למושב הבא אנחנו נגיע עם זה לכנסת.

אבי דיכטר: זאת אומרת, לוחות הזמנים כרגע הם המושב הבא של הכנסת?

מעיין רוזנשטוק: בתקווה, כן.

אבי דיכטר: הבאה אחרי ועדת שרים לחקיקה.

מעיין רוזנשטוק: כן, של החוק כמובן.

מעיין רוזנשטוק: לגבי ההצפנה זה קצת יותר מורכב.

אבי דיכטר: אתה רוצה להתייחס?

דן יקיר: אדוני היושב-ראש, אני דן יקרי, היועץ המשפטי של האגודה לזכויות האזרח.

דן יקיר: הכותרת של הדיון הזה מאוד חגיגית, 70 שנה להכרזה על מצב חירום אבל המצב הרבה פחות חגיגי.

דן יקיר: אני חשבתי ששרת המשפטים הוזמנה לדיון כדי לבשר בשורות, אבל לא נראה שהיא מעורבת בצורה עמוקה בעבודה הזאת, לצערי.

דן יקיר: במשך 45 שנה מצב החירום בעצם היה בתוקף ללא מגע יד אדם.

דן יקיר: הוא הוכרז ב-48' והיה בתוקף עד להודעה חדשה.

דן יקיר: ב-1992 כשנחקק חוד יסוד: הממשלה החדש לראשונה הוגבלה תקופה של ההכרזה לשנה, למיטב זכרוני.

דן יקיר: האגודה לזכויות האזרח הגישה עתירה בנושא במאי 1999 והיא היתה תלויה ועומדת בבג"ץ עד מאי 2012, 13 שנים, כיוון שכל המעורבים בדבר - - -

אבי דיכטר: להיות תלוי כל כך הרבה זמן לא מבטיח אריכות ימים.

דן יקיר: זה אחד מהשיאים, לא התיק הכי ותיק שהיה לנו, אבל אחד מהשיאנים כי היה ברור לכל הנוגעים בדבר, הן לשופטי בג"ץ, הן לממשלה והן לכנסת שהמצב הקיים הוא לא תקין, ובג"ץ קיווה שבאמצעות העתירה התלויה ועומדת יופעל לחץ על הממשלה ועל הכנסת לעשות משהו בעניין.

דן יקיר: אני חושב שההישג הגדול של העתירה עומד בהעלאת העניין לסדר היום הציבורי.

אבי דיכטר: זו טכניקה טורקית שמחזיקים את ראש ה-PKK במעצר ואז הם יודעים שכל עוד הוא במעצר, שפוט למאסר עולם, אז הכורדים לא יעשו פיגועים.

אבי דיכטר: זה נשמע כמעט אותה טכניקה, רק במילים עדינות יותר.

דן יקיר: הבעיה כאן היא שונה.

דן יקיר: ב-48' כשמצב החירום הוכרז אכן המדינה היתה בסכנה קיומית והיתה הצדקה.

דן יקיר: מאז ועד היום אני חושב שיש קונצנזוס שאנחנו לא נמצאים במצב חירום.

דן יקיר: כפי שאמר חבר הכנסת ילין, בעצם מצב החירום הוא בן ערובה לאותם חוקים שתוקפם תלוי במצב החירום.

דן יקיר: ולכן כל הדיון הזה מוכיח עד כמה ההליך הזה הוא פסול.

דן יקיר: זה נימוק פסול להאריך את מצב החירום רק כי יש חוקים שאנחנו חושבים שהם מאוד חשובים, כמו הפיקוח על היהלומים והפיקוח על תמרוקים, אבל אין להם שום קשר למצב החירום.

דן יקיר: ולכן אני חושב שההישג של העתירה היה שהוקמה הוועדה הזאת והתחילו דיונים כי עד אז הכנסת פשוט היתה עושה איזשהו דיון במליאה, היו מוציאים קיטור והיו עושים הצבעה כחותמת גומי.

דן יקיר: היו שנים שבהן הוועדה הזאת היתה מאוד אפקטיבית כמו בתקופה שהיה בה חבר הכנסת מרידור, ואני שמח לשמוע מאדוני היושב-ראש, שגם הוא מנסה ללחוץ על הממשלה ולקבוע לה אולטימטום.

דן יקיר: היו מקרים שבהם הממשלה עצמה ביקשה רק חצי שנה כי היא היתה בטוחה שהיא תסיים את כל העבודה.

דן יקיר: למיטב זכרוני היתה גם פעם אחת שהוועדה המליצה למליאה להאריך לתקופה קצרה יותר כדי להפעיל לחץ על הממשלה.

דן יקיר: זה לא סביר ולא משנה מאיפה נספור את הספירה, מ-1999 כשהעתירה הוגשה, מ-2009 כשהוועדה התחילה לפקח על העניינים, זו תקופה בלתי סבירה שלא הצליחו לפתור את כל ענייני החקיקה החשובים.

דן יקיר: למשל, חוק המעצרים המינהליים הוא חוק שאיך שהוא קשור לענייני ביטחון.

דן יקיר: בעבר חשבנו שאולי טוב שהוא יהיה חוק זמני שמותנה במצב החירום כדי שלא נתרגל אליו כמצב של קבע.

דן יקיר: בינתיים השתכנעתי שכנראה בגלגול הנוכחי שלי, בתקופת חיי, לא אצליח לשכנע את השב"כ שהוא יכול להסתדר לא מעצרים מינהליים.

דן יקיר: אני משתתף בכל הדיונים בוועדת החוקה, הם היו דיונים מעמיקים וחשובים.

דן יקיר: למיטב ידיעתי הממשלה פשוט לא מקדמת את החוק בוועדה.

דן יקיר: אם התפיסה היא שצריך מעצרים מינהליים גם לא במצב חירום של סכנה קיומית, אפשר בינתיים למחוק את התלות של החוק הזה במצב החירום ולהמשיך בדיונים עד דלא ידע, אבל לא להשאיר את מצב החירום כבן ערובה.

דן יקיר: נושא שלא ראיתי עליו התייחסות בדיווח וכן היתה לו התייחסות בכל הדיווחים של הפרקליטות לבג"ץ במהלך חייה של העתירה – אגב, בג"ץ, בשלב מסוים נמאס לו, כל פעם שנשיא פורש והיו צריכים לתת איזושהי התייחסות לעתירה, בהתחלה קיבלנו הודעה שלאחר פרישתו של הנשיא ברק יינתן פסק דין, בג"ץ התחרט והוציא החלטה.

דן יקיר: בסוף לאחר פרישתה של הנשיאה בייניש לבג"ץ נמאס לפקח על הכנסת, הוא מחק את העתירה - - -

עידו בן יצחק: לא, בואו נדייק.

עידו בן יצחק: העתירה נמחקה בעקבות זה שהוועדה התחילה לפקח יותר – זה גם נאמר בפסק הדין, לא כי פרשה בייניש.

דן יקיר: אני מסכים.

דן יקיר: העיתוי היה קשור לפרישה של הנשיאה בייניש ולכן פסק הדין ניתן במאי 2012.

עידו בן יצחק: לדעתי כתב אותו רובינשטיין.

דן יקיר: רובינשטיין, אבל חתומה עליו הנשיאה בייניש בתקופת שלושת החודשים שלאחר פרישתה.

דן יקיר: העתירה נמחקה והוזמנו לעתור שוב אם המצב לא ישתנה, והוא השתנה במעט.

דן יקיר: נושא שאני לא רואה עליו התייחסות של משרד המשפטים וכן עלה בהודעות לבג"ץ הוא הנושא של תקנות שעת חירום.

דן יקיר: למיטב ידיעתי כן היו בשנה האחרונה תקנות שהתייחסו לצווי ריתוק לעובדים בכור בדימונה.

דן יקיר: אולי זה היה קצת לפני השנה האחרונה.

גאל אזריאל: ולכן דיווחנו עליהם בפעם הקודמת בוועדה.

גאל אזריאל: אגב, ועדת החוץ והביטחון גם החליטה להאריך את התקנות בחוק בשלושה חודשים נוספים, כמובן באישור המליאה.

גאל אזריאל: החוק להארכה.

גאל אזריאל: כמובן שאם לא יהיה מצב חירום לפי חוק היסוד, לא תהיה סמכות להתקין תקנות שעת חירום - - -

אבי דיכטר: רק למען סגירת הסיפור הזה של מה שכבר הופעל, הוועדה נכנסה בעובי הקורה בשלב מאוד מוקדם.

אבי דיכטר: היא האריכה פעם אחת, היא הבהירה, היא האריכה אגב לא את כל התקופה שנתבקשה - - -

עידו בן יצחק: את התקופה כן.

עידו בן יצחק: אנחנו צמצמנו את - - -

אבי דיכטר: צמצמנו את מספר האנשים שיוכלו להיות מוגבלים בגין ההארכה והבהרנו הבהר היטב לגורמים שעוסקים בזה במשרד ראש הממשלה את עמדתנו בנושא הזה.

אבי דיכטר: אני מאמין שהיה לזה מרכיב ומשקל רב מאוד בסיום הסכסוך כי הבהרנו היטב את עמדתנו.

אבי דיכטר: אני חושב שזה קו נכון והכנסת לא נוהגת להתערב בסכסוכי עבודה אלא אם היא חושבת שיש כאן שימוש לא חס וחלילה לרעה, אבל שימוש שצריך להיות מידתי בהיתרים שהמדינה נותנת למשרד ממשלתי או לגוף ממשלתי.

דן יקיר: במשך עשרות שנים השימוש היחיד בתקנות שעת חירום היה לשים צווי ריתוק נגד עובדים חיוניים.

דן יקיר: בתקופה האחרונה היתה הימנעות משימוש בסעיף הזה עד הסכסוך הזה בכור בדימונה, ומשרד המשפטים הודיע בכל ההודעות לבג"ץ שהוא במגעים עם ההסתדרות כדי למצוא איזשהו מנגנון חלופי.

דן יקיר: בינתיים אני לא רואה שום התייחסות לזה בדיון.

דן יקיר: וגם אם כל החוקים יתוקנו עדיין יהיה צורך באיזשהו מנגנון כדי להוציא צווי ריתוק, והוא לא צריך להיות מותנה במצב החירום והוא לא צריך להיות מעוגן בתקנות לשעת חירום, אז הוועדה צריכה לדרוש ממשרד המשפטי גם איזה שהוא הסבר לאי ההתעלמות מהנושא הזה.

עידו בן יצחק: היא התייחסה לזה.

דן יקיר: לא.

דן יקיר: היא הודיעה שלא היה שימוש בתקנות שעת חירום.

דן יקיר: היא לא הודיעה שעובדים על הסדר חלופי שייתר את התלות בין מצב החירום לבין הוצאת צווי ריתוק לעובדים חיוניים שלא קשור למצב חירום.

דן יקיר: זה יכול להיות גם בנמלים או עניינים שנוגעים לאינטרס ציבורי אחר, אבל לאו דווקא בעניינים ביטחוניים.

דן יקיר: הכור בדימונה הוא במקרה - - -

עידו בן יצחק: מצילים היו ב-2004.

אבי דיכטר: טוב, זה מצב חירום.

דן יקיר: אז זה קשור לסדר הציבורי ולביטחון הציבור ובוודאי לא למצב חירום.

אבי דיכטר: אני חושב שאם הדגים קשורים למצב החירום כמו שעלה כאן, אז המצילים בוודאי.

דן יקיר: היו צווים על משחת נעליים והיו צווים על אחריות על מזגנים, והיו צווים על טיפול ברכב במוסכים.

דן יקיר: כשהגשנו את העתירה היו 200 צווים.

דן יקיר: בינתיים רובם באמת בוטלו.

דן יקיר: עובדה שצו הפיקוח על מצרכים הוחלף עכשיו בחוק.

דן יקיר: אז זה היה ניצול לרעה של כוחם של השרים להוציא צווים כדי להימנע מהסדר בחוק.

דן יקיר: ולכן אני חושב שבכלל הכנסת צריכה לדחות את הבקשה הזאת של הממשלה.

דן יקיר: אני מבין את הקושי לעשות את זה במצב המשפטי הקיים, לפחות צריכה להגביל את התקופה גם כדי להפעיל לחץ וגם להפעיל פיקוח קצר יותר מאשר שנה מעבר לדיון החצי שנתי שהוא מאוד חשוב.

אבי דיכטר: תודה רבה.

עידו בן יצחק: נשארו לנו עוד שני משרדים.

עידו בן יצחק: המשרד להגנת הסביבה?

אבי דיכטר: רגע, מה זה משרד העבודה?

עידו בן יצחק: משרד העבודה לא הזמנו אותו לפה.

אבי דיכטר: אה, הוא לא הוזמן?

עידו בן יצחק: כן.

עידו בן יצחק: תיכף אני אדבר על משרד העבודה.

אבי דיכטר: אוקיי.

אבי דיכטר: המשרד להגנת הסביבה, מי?

אבי דיכטר: לא הגיע?

אבי דיכטר: על מה הוא הוזמן?

עידו בן יצחק: על נושא חוק הקרינה, ופה זה דוגמה למקרה שכבר עמד להגיע לוועדת שרים לחקיקה אבל נעצר בגלל מחלוקות בין משרדים עם משרד האנרגיה.

אבי דיכטר: קודם כל, ברמה העקרונית אני מבקש להוציא מכתב לשר להגנת הסביבה שיסביר מדוע נציגו לא הגיע לדיון הזה.

אבי דיכטר: דבר שני, נדרוש מהשר הסבר לסטטוס וכמובן לזמן אותו לדיון החצי שנתי בינואר 2019 בהנחה שהוא לא ייבחר לראש עיריית ירושלים ואז יבוא מחליפו.

עידו בן יצחק: לגבי משרד העבודה, אנחנו לא הזמנו אותם מאחר שהדבר האחרון שנשאר להם הוא הנושא של המעליות הוא כבר לא בידיים שלהם.

עידו בן יצחק: הם העבירו הצעת חוק בקריאה ראשונה בינואר 2018, וגם הצעת החוק הזאת הגיעה לוועדת הכלכלה ובה לא החלו דיונים עדיין.

אבי דיכטר: אני מבקש להוציא מכתב ליושב-ראש ועדת הכלכלה להסב את תשומת לבו לסוגיה הזו ואנחנו מבקשים להבין לוח זמנים לגבי הנושא הזה.

אבי דיכטר: זה כבר נמצא פה בתוך מתחם הכנסת ויש יכולת לעשות הידברות ישירה בנושא הזה.

עידו בן יצחק: בזאת סיימנו עם משרדי הממשלה.

אבי דיכטר: יש למי ממשרדי הממשלה משהו נוסף לומר, שנשכח, הושמט?

אבי דיכטר: יש פה אנשים שלא ממשרדי הממשלה שרוצים להתבטא פרט ל - - -

דן יקיר: האגודה לזכויות האזרח.

אבי דיכטר: אבל מה תפקידך שם?

דן יקיר: היועץ המשפטי.

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: את הדיון החצי שנתי הבא נעשה בינואר, כפי שאמרתי.

אבי דיכטר: לגבי כל סעיף קבענו בנפרד.

אבי דיכטר: הבאנו את שרת המשפטים כדי שהיא תיחשף באופן אישי, לא דרך מכתבים ולא דרך שליחים, לא מלאכים ולא שרפים, אלא ממש תיחשף לנושא הזה.

אבי דיכטר: למיטב זכרוני היא מגיעה לוועדה פעם ראשונה, ומאחר שהיא צוואר בקבוק לפעמים בגין היותה גם שרת המשפטים וגם יושבת ראש ועדת השרים לחקיקה, היה חשוב לנו מאוד שהיא תהיה כאן.

עידו בן יצחק: אני אגיד על איזה נוסח אנחנו מצביעים.

עידו בן יצחק: בהתאם להוראות סעיף 38 לחוק יסוד: הממשלה, ועל פי הצעת הממשלה, מכריזה הכנסת על מצב חירום עד יום – אם זה יעלה למליאה ביום - - -

אבי דיכטר: כן, אנחנו עושים את זה היום למרות שהמועד הוא מתי שהוא באמצע אוגוסט.

עידו בן יצחק: המועד הוא 12 באוגוסט.

אבי דיכטר: אנחנו עושים את זה היום מפני שהמושב של הכנסת מסתיים בשבוע הבא, ואנחנו לא רוצים להתחיל בתוך הפגרה.

אבי דיכטר: צריך לראות את המועד לשנה הבאה.

עידו בן יצחק: זה יהיה במושב.

עידו בן יצחק: אם הכנסת אכן תכריז ביום שני שהוא ה-16 ביולי, אז זה יהיה עד ה-16 ביולי 2019.

אבי דיכטר: מתי מושב הכנסת הבא מסתיים?

אבי דיכטר: אנחנו יודעים?

עידו בן יצחק: אנחנו עוד לא יודעים, אבל באמצע יולי בדרך כלל, גם בהינתן שמדובר בשנה מעוברת, זה אמור להתקיים במהלך מושב הקיץ.

אבי דיכטר: זאת אומרת, ינואר זה הדיון החצי שנתי, ואז נוכל ביולי לעשות את זה.

אבי דיכטר: בסדר גמור, אז מה התאריך?

עידו בן יצחק: 16 ביולי.

אבי דיכטר: מתי מסתיים מושב הכנסת הבא?

אבי דיכטר: אנחנו יודעים?

עידו בן יצחק: אנחנו עוד לא יודעים.

עידו בן יצחק: זה עוד לא נקבע.

עידו בן יצחק: אבל בדרך כלל אמצע יולי הוא אמצע מושב.

עידו בן יצחק: מה גם שאנחנו צריכים להביא את זה למליאה שבועיים קודם, אז זה יגיע למליאה עד ה-2 ביולי, כך שמהבחינה הזאת אנחנו מיושרים.

אבי דיכטר: אוקיי, אז עד ה-16 ביולי, זו בעצם ההארכה?

עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: תקרא את הנוסח המלא כדי שכל חברי הכנסת יקשיבו.

עידו בן יצחק: בהתאם להוראות סעיף 38 לחוק יסוד: הממשלה ועל פי הצעת הממשלה מכריזה הכנסת על מצב חירום עד יום 16 ביולי 2019.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים להצבעה על הנוסח הזה.

אבי דיכטר: מי בעד ההארכה?

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: מי נמנע?

אבי דיכטר: אין.

אבי דיכטר: בעד – פה אחד

אבי דיכטר: פה אחד.

אבי דיכטר: תרתי משמע.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: הישיבה נעולה.