ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 189, 2018-10-23 13:30

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: היום יום שלישי שבו נחקק פעמיים כי טוב, י"ד בחשון התשע"ט, 23 לאוקטובר 2018.

אורי מקלב: על סדר יומנו: סקירת מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי מר מאיר שפיגלר אודות קיום והטעמת תוכנית המחשוב "תבל".

אורי מקלב: ברשותכם, אפתח ואומר שקיימנו דיון ממוקד, וגם את הדיון הזה אנחנו רוצים להפוך לדיון ממוקד בנושא אחד.

אורי מקלב: אנחנו חוזרים עכשיו מפגרה וביקשתי לדון בעניין הזה עם תחילת המושב.

אורי מקלב: אני רוצה לקיים, קודם כל, דיון מקצועי.

אורי מקלב: מחובתנו ומתפקידנו לקבל סקירה מעת לעת על משרדי ממשלה שנמצאים בתוכנית ממשל זמין ואמונים על מתן שירות לאזרח, לבדוק התחדשות טכנולוגית, יישום הרפורמות, יישום תוכניות עבודה.

אורי מקלב: אם היינו צריכים לבחור במשרד ממשלתי הראשון, הייתי בוודאי פותח במוסד לביטוח לאומי כי מדובר במשרד גדול ומורכב ובעל היקפים גדולים.

אורי מקלב: זהו משרד שיש לו ממשק עם האזרח מול הממשל הכללי, וזה לבד מצריך ומחייב דיון, במיוחד שהביטוח הלאומי באמת עבר תקופה של שינוי מהותי מאוד בשירות לאזרח, בהתייעלות וביעילות, במחשוב, בדיגיטציה, שינוי בתפיסה, ועתידו עוד לפניו.

אורי מקלב: אני חושב שהנושא של ממשל זמין וכל הנלווה אליו הוא אחד הדברים שמוליכים את פעילות המשרד.

אורי מקלב: תוכנית המחשוב "תבל" היא תוכנית מאוד גדולה, ומטבע הדברים היא גם הכי גדולה בהיקפיה בין המשרדים הממשלתיים.

אורי מקלב: לכן, זה צריך לקבל את הבכורה ואת תשומת הלב שלנו.

אורי מקלב: אני מרגיש שכוועדה יש לנו נקיפות מצפון בעקבות דבר שאנחנו צריכים לתקן.

אורי מקלב: לפני קרוב לשנה קיימנו כאן דיון מהיר בנושא:

אורי מקלב: הביטוח הלאומי הקפיא פרויקט מחשוב לאחר שהשקיע בו 600 מיליון שקל.

אורי מקלב: הדיון שקיימנו פה הפתיע גם את עצמנו.

אורי מקלב: חשבנו לקבל הסדר ומענה על השאלה האם הכותרת שפורסמה בנושא הדיון המהיר היא באמת נכונה ומשקפת, ואז לא רק זה שאמרו שזה נכון אלא גם נאמרו פה דברים מתוך הביטוח הלאומי על כשלים ושהכסף כמעט הלך לאבדון ולא עשו שום דבר, מקפיאים את הכול.

אורי מקלב: הופתענו מעצמנו.

אורי מקלב: בעקבות כך, זה גם קיבל חשיפה תקשורתית מאוד גדולה.

אורי מקלב: זה היה כמעט קרוב לירי מתוך הנגמ"ש.

אורי מקלב: התברר לנו, גם מתוך התגובה של הביטוח הלאומי, שהוצגו הדברים בצורה קיצונית אולי שלא תואמת את המציאות עצמה, את המציאות שהיתה וגם את המציאות שתהיה.

אורי מקלב: ביקשנו אז גם לקיים דיון אחר.

אורי מקלב: הבנו שלא מיצינו ושלא קיבלנו תמונה שלימה ושהיה כאן איזשהו עיוות בנתונים ושגם המציאות היא אחרת, לא רק הנתונים.

אורי מקלב: הביטוח הלאומי ממשיך בתהליך בהתחדשות ובחידושים וממשיך בתוכנית החדשה "תבל", ואמרנו שאנחנו רוצים לקיים דיון.

אורי מקלב: אני חושב שאז לא היית.

אורי מקלב: מתי נכנסת לתפקיד?

מאיר שפיגלר: סוף נובמבר שנה עברה.

אורי מקלב: זה היה אחרי הדיון, אנחנו דיברנו באוקטובר.

איילת חאקימיאן: זה היה בנובמבר, 6 בנובמבר.

מאיר שפיגלר: לא הייתי בדיון, היה ממלא מקום.

מאיר שפיגלר: זה היה לפני שנכנסתי, אני נכנסתי כמעט חודש אחר כך.

מאיר שפיגלר: ראיתי גם את הפרוטוקול.

אורי מקלב: אנחנו חושבים שכוועדה אנחנו מחויבים גם לאמת ושאנחנו רוצים לשמוע מה המשרד עושה מבחינה מקצועית בתוכנית "תבל".

אורי מקלב: מעבר לזה, נאפשר לך לדבר גם על מה שנאמר כאן בוועדה והאם זו באמת המציאות שהיתה או המציאות שקיימת.

אורי מקלב: אנחנו חייבים לתת את התמונה המלאה בכל היקפיה, ולראות האם היא מתאימה למה שהמשרד עושה היום בתוכניות המחשוב שלו.

אורי מקלב: אדוני המנכ"ל, קודם כל, אנחנו רוצים לברך על כניסתך לתפקיד.

אורי מקלב: אני נמצא בכנסת מזה זמן, ואני נחשב פה בין רבע חברי הכנסת הכי הוותיקים.

אורי מקלב: זאת אומרת, שלושת רבעי מחברי הכנסת יותר צעירים ממני מבחינת הכהונה שלהם בכנסת.

אורי מקלב: הם באו אחריי.

אורי מקלב: אני כמעט בין ותיקי וזקני הבית.

אורי מקלב: אנחנו מכירים אותך מכמה תפקידים אחרים שלך שבהם ייצגת את הממשלה, ומטבע הדברים נחשפנו האחד לשני.

אורי מקלב: אתה ידוע בנמרצות שלך ובמהירות התגובה שלך, ובנכונות ובמקצועיות שלך.

אורי מקלב: אתה מכניס את כל כולך לתוך הפעילות וזה באמת ראוי לציון.

אורי מקלב: לקחת את המשרד המורכב, החשוב והקשה ביותר.

אורי מקלב: אני כן שם דגש על הממשק של האזרח עם הממשל.

אורי מקלב: אומנם כל המשרדים עושים דברים חשובים, אבל פה זה ממשק של אזרח שנמצא בקושי.

אורי מקלב: גם משרד הפנים נותן שירות חשוב לאזרח, אבל עדיין השירות המורכב והקשה ביותר הוא אצלכם.

אורי מקלב: לכן, אנחנו מאחלים לך הצלחה ואנחנו מחזקים את ידיך.

מאיר שפיגלר: תודה רבה.

אורי מקלב: אנחנו תמיד פתוחים וקשובים ביכולת שלנו לעזור למשרד.

אורי מקלב: אני מבקש שתשים דגש בדבריך על החידושים ועל התוכניות העכשוויות.

אורי מקלב: אני מבין שדיברתם שם על 31 מודולים, ואז דיברו שכל מה שנעשה כאן עם המשרד היה מודול אחד ועם זה נשארנו וזה מה שיצא.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לשמוע מה קורה.

אורי מקלב: בבקשה, אדוני.

מאיר שפיגלר: כבוד היושב-ראש, קודם כל תודה רבה על כל מה שאמרת.

מאיר שפיגלר: זה הדדי במלוא מובן המילה.

מאיר שפיגלר: למרות שאתה נבחן ואני בסך הכול משרת ציבור, כן היו לא מעט הזדמנויות לעבוד ביחד.

מאיר שפיגלר: מבחינתי, כולן היו לעילא ולעילא.

מאיר שפיגלר: לגבי הנושא של המוסד לביטוח לאומי והסיבה שבעטיה אתה מכנס את הישיבה כאן – אני דווקא אתחיל בכך שאני מתקשר לגמרי למה שאמרת.

מאיר שפיגלר: המוטו, המדיניות, ראיית העולם של הנהלת המוסד לביטוח לאומי היא לדאוג לכך שכל מי שרק זכאי לקבל שירות יקבל אותו בצורה הטובה ביותר, היעילה ביותר, המקצועית והמקצוענית ביותר, כמובן בחמלה ועל פי בית הלל והליכה לקראת.

מאיר שפיגלר: ציינת את משרד הפנים.

מאיר שפיגלר: נכון, למשרד הפנים בדרך כלל באים אלו שרוצים לנסוע לחו"ל או לעבור דירה ממקום למקום ולא אלה שלפעמים מתעוררים בבוקר ולא יודעים איך הם מסיימים את היום והם נמצאים במאבק מתמיד בגלל הסיטואציה שאיתה הם מתמודדים, לא תמיד מתוך בחירה, לפעמים וברוב המקרים מתוך אילוץ, ולשם אנחנו חותרים.

מאיר שפיגלר: אכן, המערכת שכרגע עומדת על הפרק, ודנתם בה בשנה שעברה, אמורה להיות אחד מהכלים הכי מרכזיים כדי לתת לעובדים במוסד לביטוח לאומי את האפשרות לשפר, לשדרג ולייעל ולהפחית בירוקרטיה ולטרטר כמה שפחות את הציבור הרחב, ובעיקר לתת את האפשרות להעניק לכל אחד מהלקוחות של המוסד לביטוח לאומי את מלוא הזכויות שמגיעות לו.

מאיר שפיגלר: אנחנו מגדירים את זה כמיצוי זכויות.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, כשבא אזרח, תושב, כלשהו לקבל איזשהו טיפול/שירות מעובדי המוסד לביטוח לאומי המערכת בבוא העת מבחינת לפחות הכוונות שלה תוכל לתת לו את מלוא הזכויות.

מאיר שפיגלר: גם אם הוא בא לבקש דבר מה אחד המערכת באמצעות כמובן העובדים של המוסד לביטוח לאומי תוכל לבחון את כל מה שרק ניתן לתת לו על בסיס זה שזה מגיע לו, לא עושים לו טובה, הדבר הזה הוא בדין, ובצורה כזו לא לגרור אותו אל סניפי המוסד לביטוח לאומי כמספר הפעמים שהוא צריך לבוא ולבקש את הזכויות שמגיעות לו.

מאיר שפיגלר: לעניין המערכת – ביקשת לדעת או לקבל איזושהי סקירה לגבי מה שהיה בעבר והיכן עומדים פני הדברים היום.

מאיר שפיגלר: אני לא יודע להחזיר את הגלגל לאחור ואני גם לא רוצה להתייחס למה שקדם לי.

מאיר שפיגלר: אבל אני כן יכול לבוא ולומר שהמערכת שעלתה כאן לוועדה או כתוצאה מהדיון בוועדה היתה בין הסערה הציבורית.

מאיר שפיגלר: היו כתבות תקשורתיות.

מאיר שפיגלר: כבוד היושב-ראש יודע מה עושה תקשורת כשמחליטים להתלבש על נושא מסוים.

מאיר שפיגלר: זה מיד גורר סטגנציה והתגוננות ונקיטה בכל מיני החלטות שהן יותר פזיזות מאשר לפעמים רציונליות.

מאיר שפיגלר: אני לא אומר שזה המצב, אני אומר באופן כללי.

מאיר שפיגלר: כך נוהגות מערכות וכנראה שחלק מהדברים לא פסחו גם על המוסד לביטוח לאומי ומי שעסק במלאכה של מערכת "תבל".

מאיר שפיגלר: אכן, מאז אנחנו בהחלט נתנו את הדעת על הדברים.

מאיר שפיגלר: לא הסרנו אותם מהשולחן, התייחסנו אליהם בכובד ראש, ונעשו לא מעט דברים: קודם כל, מבחינת מערך הפיקוח והבקרה, גם של נבחרי המוסד לביטוח לאומי באמצעות חברי המועצה וחברי ועדותיה וגם מבחינת המערכת התפעולית פנימה במוסד.

מאיר שפיגלר: היו שש ישיבות מאז של ועדת כספים שדנו בסוגיית "תבל", הסטטוס שלה, התקציב שלה, התכנים שכרגע מצויים על הפרק ואלה שעתידים להיות מפותחים, וכמובן מעקב שוטף אחר ההתנהלות של כל המערכות שנוגעות ל"תבל", אם זה המפתחים והמאפיינים והבקרים והלקוח שמקבל כמובן את המערכת לידיו ואמור להשתמש בה.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי שלוש ישיבות שהיו בוועדת הביקורת של המוסד לביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: מדובר כמעט בפיקוח שוטף ורציף אחר ההתנהלות של הפרויקט הזה בכל רגע נתון.

מאיר שפיגלר: אני כבר לא מדבר על מצבים שנדרשנו להשיב לכל מיני שאלות, לקבל הבהרות.

מאיר שפיגלר: כמובן הדבר הזה הוא חלק משגרת יומנו.

מאיר שפיגלר: מדובר במערכת שהיא המערכת ב-ה"א הידיעה כיוון שהיא אמורה להוות את כלי העבודה הבסיסי, המהותי, המשמעותי, של כל עובדי המוסד לביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא לעבור מהמאה ה-19 למאה ה-21 כי המערכות שישנן כעת במוסד לביטוח לאומי הן בנות 30, 40, 50, 60 שנה כל אחת.

מאיר שפיגלר: אנחנו בעידן של טכנולוגיה מתקדמת בקצב מטורף.

מאיר שפיגלר: כל בר דעת מבין מה המשמעות לעבוד עם מערכות מיושנות ושלא נותנות אפשרות למצות את מלוא הפוטנציאל שקיים במערכות הנוכחיות לטובת השירות שאנחנו מחויבים לו.

מאיר שפיגלר: בסוף מבחינתנו שירות, שירות ושירות.

מאיר שפיגלר: אכן, כרגע או בעת ההיא שהנושא עלה כאן לדיון הטמיעו או כמעט סיימו להטמיע מודול אחד בנפגעי עבודה שהיה אמור להיות מורכב משלושה מקטעים.

מאיר שפיגלר: המקטע של הוועדות הרפואיות היה בשלבי הטמעה סופיים בקרב כל סניפי המוסד לביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: זה אומר שלא היתה שם מערכת שנתנה אפשרות של שירות מקצה לקצה אלא שלב מסוים בתוך המערכת שהוא מורכב, עם כל מיני נגזרות, אבל בעיקרון שלב מסוים אחד בתוך המערכת.

מאיר שפיגלר: היום אנחנו נמצאים במצב שבשני סניפים של המוסד לביטוח לאומי הושקעה ב-23 ליולי 2018 מערכת של נכות כללית מקצה לקצה.

מאיר שפיגלר: יש עדיין בעיות, לא הכול מושלם.

מאיר שפיגלר: כולם יודעים שאין מערכת שהופכת להיות פעילה ללא חבלי לידה, אין דבר כזה.

מאיר שפיגלר: יש, לא בקרב המין האנושי.

מאיר שפיגלר: אבל אנחנו מתמודדים עם הדברים האלה ולראשונה המערכת הזו כפלטפורמת עבודה נותנת את האפשרות להגיש תביעה מבית הלקוח והתשובה תהיה לבית הלקוח כאשר התשלום גם כן נעשה בתוך המסגרת הכוללת של המערכת שכרגע הפכה להיות כלי עבודה כפיילוט בשני סניפים.

מאיר שפיגלר: זה אומר, בין יתר הדברים, מעבר לנושא של הגשת התביעה וכל המערכת מבחינת החוליות שאמורות להיות שלבים שונים בטיפול בתביעה, בסוף מגיעה למערך התשלומים שלנו ומכתב מסודר לבית הלקוח, אם זה באמצעות מערכת מקוונת, אם זה באמצעות הדואר הרשמי המסורתי, וכך הלאה.

אורי מקלב: שני סניפים מתוך כמה?

מאיר שפיגלר: מתוך 23.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא כמובן במהלך שנת 2019 להטמיע את המערכת הזו בכל הסניפים של המוסד לביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: ברור שזו לא אמירה כדי לצאת ידי חובה, אנחנו נדרשים כמובן להתארגנות לשם כך כיוון שבסוף מישהו קולט את המערכת וכשאתה קולט את המערכת אתה לא שם בצד את המערכת הקיימת.

מאיר שפיגלר: אתה חייב לעבוד עם שתי מערכות.

מאיר שפיגלר: אגב, גם בנושא הזה אנחנו מתכוונים להתקדם.

מאיר שפיגלר: ישנו כבר פיתוח של הסבת הנתונים מהמערכת שליוותה את המוסד לביטוח לאומי ועדיין מתפקדת במוסד לביטוח לאומי – ה-"לגסי" - למערכת העתידית "תבל".

מאיר שפיגלר: המערכת הזו עדיין לא בעלת יכולת יישום בשטח, אבל אנחנו מקווים שכך יהיה בעתיד הלא רחוק כי הרצון שלנו להגיע למצב שישנה מערכת אחת שמתפקדת ולא שתי מערכות מקבילות שכל בר דעת מבין שמדובר בתוספת כוח-אדם ובתסכול ובצרכים כל הזמן לוודא שאתה עובד בצורה נאותה עם שתי המערכות ולעשות השוואות.

מאיר שפיגלר: מדובר במערך תפעולי מאוד מאוד מורכב שאתה עובד עם שתי מערכות בעת ובעונה אחת.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא כמובן להאיץ את התהליכים ולהגיע למצב שמערכת אחת משרתת את כל המוסד לביטוח לאומי.

אורי מקלב: מה הלו"ז לכניסה?

מאיר שפיגלר: שניה.

מאיר שפיגלר: אני רוצה להדגיש עוד שני דברים.

מאיר שפיגלר: המערכת הזו לא דומה והיא לא מתקרבת כהוא זה לאותם מודולים שכבוד היושב-ראש דיבר עליהם.

מאיר שפיגלר: כשאנחנו מדברים על הפלטפורמה, המודולים הם מרכיבים בפלטפורמה.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא כמובן להגיע למצב שכל המודולים - המודולים הם סוגים שונים של זכויות שמגיעות לתושבים - ישבו על הפלטפורמה, הם יספקו און-ליין את המידעים הרלוונטיים לכל אחת ואחת מהסוגיות של הזכויות שעומדת על הפרק, ואז אפשר יהיה לתת את התוצר הסופי.

מאיר שפיגלר: בסוף התוצר הסופי זה הזכויות שאמור לקבל אותו לקוח, אם הן כספיות, אם הן טיפוליות, אם הן במסגרות נוספות.

אורי מקלב: אתה אומר שאחרי שהפלטפורמה תהיה תקינה ותעבוד טוב, אז ניתן יהיה להלביש עליה את המודולים האחרים בצורה יותר מהירה.

אורי מקלב: זאת אומרת, השקעה גדולה עכשיו בפלטפורמה תעזור אחר כך.

אורי מקלב: אי- אפשר לקחת 1 מתוך 31 ולהגיד שזה חלק שהאחוזים שלו הם הרבה יותר גדולים בתוך.

מאיר שפיגלר: נכון.

אורי מקלב: עכשיו תתייחס קצת לגבי לוחות זמנים ולגבי התקציב ובמה מדובר.

מאיר שפיגלר: ועדת הכספים שלנו בתמיכה, לעניות דעתי, של כל הגורמים המקצועיים הנחתה את מערכת המחשוב שלנו.

מאיר שפיגלר: כלומר, את כל הנהלת מערכות המחשוב במוסד לביטוח לאומי להכין תוכנית חומש כדי לראות בדיוק את מה שאמרת: לוחות זמנים לגבי כל אחד ואחד מהמודולים, הטמעה מלאה של מערכת נכות כללית בכל הסניפים במוסד לביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: אגב, זה לא רק נכות כללית, זה נכות כללית ושירותים מיוחדים – שר"מ.

מאיר שפיגלר: שתי המערכות האלה הן אלה שכרגע הטמענו בתוך המערכת.

אורי מקלב: אלו שני שירותים משמעותיים מאוד שהביטוח הלאומי נותן ושהציבור גם מודע אליהם.

אורי מקלב: חברי הכנסת מודעים לדברים האלה בגלל הפגנות הנכים ובגלל שאלו נושאים שעולים על סדר היום של כל הוועדות.

מאיר שפיגלר: אני רוצה בכל זאת לשתף את חברי הוועדה ולו באיזה משהו קטן.

מאיר שפיגלר: לפני כשנה עם הסיפור של פרוץ הנושא לתודעה התקשורתית המערכת היתה במצב של גסיסה.

מאיר שפיגלר: אתה בעצמך אמרת, ואני גם קראתי את הפרוטוקול שלכם.

מאיר שפיגלר: שם היה כתוב על הקפאה ועל מחשבות אולי על עתיד המערכת, וכן הלאה.

אורי מקלב: לא אני אמרתי את זה, הביטוח לאומי בא ואמר את זה פה.

אורי מקלב: רצינו לדעת האם אנחנו שומעים טוב או שאנחנו בהזיה עכשיו, אבל הביטוח עצמו אומר את זה וזה הפלא.

מאיר שפיגלר: אם היתה במצב לכאורה שכיב מרע, היא כרגע נמצאת במצב של חיות מוחלטת.

מאיר שפיגלר: היו מצבים לא כל כך נעימים שנדרשנו להתמודד איתם, לדחוף רוח לתוך מפרשי כל אלה שעסקו במלאכה.

מאיר שפיגלר: אנשים התחילו לחפש כבר מקומות עבודה חלופיים.

מאיר שפיגלר: אגב, אלו אנשים שהיו כבר שנים בתוך המערכת וצברו לא מעט ידע וניסיון.

מאיר שפיגלר: כמובן בכל זאת הם היו שותפים מלאים לכל מה שנעשה במערכת, ואנשים התחילו לעזוב את המערכת.

מאיר שפיגלר: אנשים עזבו את המערכת.

אורי מקלב: אולי מילה אחת לגבי הסקת מסקנות ומעקבים.

אורי מקלב: יאיר, אני רוצה כאן התייחסות שלך בעניין הזה.

אורי מקלב: יכול להיות ששילמנו דמי לימוד, וזה טבעי שמשלמים דמי לימוד.

אורי מקלב: מנכ"ל משרד כמו הביטוח לאומי לא חייב להיות איש - - -

מאיר שפיגלר: כבוד היושב-ראש, המוסד לביטוח לאומי הוא תאגיד סטטוטורי.

מאיר שפיגלר: הוא לא משרד ממשלתי.

מאיר שפיגלר: לא היה ולא יהיה.

מאיר שפיגלר: הוא תאגיד סטטוטורי ויאיר יכול להעיד על כך רק מהישיבה שהיתה שלשום, אם אינני טועה.

אורי מקלב: זה גרם לכך שכולם התנערו ואמרו: לא יכולנו לבקר את זה כי הוא סטטוטורי, הוא מחליט לבד.

אורי מקלב: זה לא קשור בהחלטות הממשלה.

אורי מקלב: מה אתם רוצים מאיתנו?

אורי מקלב: נדמה לי שזה גם צוין בפרוטוקול.

אורי מקלב: אפשר ללמוד איך בונים ועוקבים אחרי תוכניות מחשוב.

אורי מקלב: לא דורשים ממנכ"ל משרד גם להשקיע במחשוב.

אורי מקלב: מטבע הדברים צריך להיות מישהו מקצועי שבא לעקוב אחרי הדברים בעין מקצועית שלא נמצאת בתוך העניין בשוטף.

אורי מקלב: כדי לבדוק את עצמנו צריך לראות האם עומדים ביעדים, האם התשומות וההיקפים הם נכונים.

אורי מקלב: האם יש לך כתובת בעניין הזה?

אורי מקלב: אני רוצה לשמוע התייחסות וגם מה אנחנו לומדים מזה לגבי דברים אחרים שהם לא בסדר כמו בכל מערכת.

מאיר שפיגלר: בדומה למאזן יתרת סגירה, יתרת פתיחה, אני רוצה טיפ טיפה לקשור מה שהיה כי בכל זאת היה מצב לא טבעי באותה תקופה לפני כשנה, אולי שנה ויותר.

מאיר שפיגלר: אני שמח לבשר לכבוד היושב-ראש ולחברי הוועדה שהמצב היום הוא שונה לחלוטין.

מאיר שפיגלר: המערכת התייצבה, אנשים מודעים לזה שהמערכת הזו היא בהחלט מקום ראוי ונכון לעבוד בו.

אורי מקלב: המסקנה שהיתה פה היא שהמערכת הולכת להיעצר ושהולכים על מודול אחד או שניים, וזה הכול.

מאיר שפיגלר: אנשים היו במצב של דאון, של תסכול, של חיפוש מקום עבודה אחר.

אורי מקלב: חד-משמעית, היתה פגיעה לא הוגנת בעובדים.

מאיר שפיגלר: הם ודאי לא אשמים.

מאיר שפיגלר: אני תמיד אומר שאם יש אשם זה ההנהלה - המנהל וצוות המנהלים שנמצאים לידו.

מאיר שפיגלר: אני אף פעם לא מאשים את העובדים.

אורי מקלב: אני אומר בשקיפות מלאה שלאחר הוועדה הזו אני נפגשתי כי עשיתי חשבון נפש עם המנכ"ל הקודם מר מור יוסף, ואמרתי לו שאני נותן לו את האפשרות.

אורי מקלב: הוא אמר לי: עזוב, לא צריך.

אורי מקלב: הוא יצא מאוכזב מההתייחסות או שלא היה מישהו שנתן תשובות אמיתיות בדיון והוא לא היה הוגן.

אורי מקלב: בהמשך כן ניסיתי לתקן משהו בהתרשמות שתפסה פן תקשורתי מאוד מאוד רחב באופן טבעי ולא ניתנה התמונה המלאה.

אורי מקלב: זה חשוב מאוד שאתה אומר עכשיו שהמערכת ממשיכה ושהיא התייצבה.

אורי מקלב: אתה גם אומר שיש תוכנית חומש.

מאיר שפיגלר: אנחנו מכינים תוכנית חומש.

מאיר שפיגלר: אני בכוונה רוצה להגיע להון האנושי כי בסוף מי שעושה את העבודה זה התכנתים והבקרים והמאפיינים.

מאיר שפיגלר: אנחנו בסוף אמורים לקבל מוצר ככלי עבודה.

מאיר שפיגלר: כן נעשו פעולה כדי להחזיר מעין עטרה ליושנה ולדאוג לכך שתהיה גאוות יחידה, ותהיה שם מוטיבציית יתר, ואנשים יבינו שיש בהחלט על מה להישען ולהסתמך והם יקבלו את המשאבים ואת הרוח הגבית לטובת העניין.

מאיר שפיגלר: שוב, תמיד יש מה לעשות ויש מה לשפר, אבל כל מה שניתן לעשות לפחות מבחינתנו נעשה.

מאיר שפיגלר: שוב, אם יש אשם, תמיד זה המנכ"ל ואולי צוות ההנהלה הבכיר.

מאיר שפיגלר: אני לא מאשים אף פעם את העובדים, ודאי וודאי לא עובדים שגם בחלק מהזמן היו במיקור חוץ.

מאיר שפיגלר: המערכת נמצאת במצב שוטף של פיקוח ובקרה, גם תקציבית, וזה נעשה בעצה אחת עם חשבת הביטוח הלאומי וצוות עוזריה, וגם תפעולית שוטפת.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, יש לנו ועדת היגוי שמתכנסת בממוצע אחת לחודש.

מאיר שפיגלר: אם נדרש יותר - יותר, לפעמים טיפה פחות.

מאיר שפיגלר: אבל באופן כללי ושוטף היא מתכנסת.

מאיר שפיגלר: היא מקבלת סטטוס מצב מפורט עד כדי קוצו של יוד לגבי כל מה שנעשה.

מאיר שפיגלר: יש שינויים, זה טבעי לחלוטין, בין מה שאתה מתכנן לבין מה שאתה מבצע.

מאיר שפיגלר: אנחנו חיים בעולם דינמי, מציאותי, לא תיאורטי, לא אקדמי.

מאיר שפיגלר: אבל סך הכול הדברים מבוקרים, מפוקחים, גם מבחינה תקציבית באופן שוטף, וגם מבחינה כמובן הניהולית.

מאיר שפיגלר: קרי, ועדת ההיגוי יושבת על המדוכה באופן שוטף, מקבלים דוחות שוטפים.

אורי מקלב: מה הרכב ועדת ההיגוי הזו?

מאיר שפיגלר: ועדת ההיגוי היא בראשות המנכ"ל.

מאיר שפיגלר: יושבים שם כמובן נציגי החשבות, החשבת בעצמה והסגן שלה ברוב המקרים.

מאיר שפיגלר: הלקוחות אמורים לקבל את המערכת והם אלה שבודקים אותה באופן שוטף.

מאיר שפיגלר: כל מה שמפותח ועובר לפס הייצור לכאורה, נבדק על ידי הלקוח שבסוף הוא זה שאמור להגיד: אני מרוצה.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי כמובן כל צוות התמ"מ שלנו שיושבים גם כאן נציגים שלנו, ונציגי סניפים שהם אלה שבסוף אמורים לקבל את המערכת כלקוחות קצה ויועצים.

מאיר שפיגלר: יועצים לא מגיעים באופן שוטף אלא בהתאם לצורך, אבל בהחלט כשהם מתבקשים הם מגיעים לוועדה ומספקים את הנתונים שהם התבקשו לתת.

מאיר שפיגלר: אם הם מכינים דוח הם בהחלט נותנים סקירה של הדוח, מסקנות, ממצאים, המלצות.

מאיר שפיגלר: אנחנו מתייחסים כמובן לכל אחד ואחד מהפרמטרים האלה.

מאיר שפיגלר: נכון להיום, כפי שציינתי, המערכת עובדת מזה כשלושה חודשים ויותר בשני סניפי פיילוט.

מאיר שפיגלר: הריצו בה כבר כ-1,100 תיקים.

מאיר שפיגלר: 400 תיקים הסתיים הטיפול בהם, 200 מתוכם היו על בסיס טיפול קצר כי יש דבר שנקרא דחייה על הסף, ואני רוצה לומר את כל הנתונים ולא את חלקם, 200 עברו טיפול מלא עד כדי תשלומים סופיים שעברו לזכאים לכך.

מאיר שפיגלר: תגידו לי אם אני טועה בנתונים.

מאיר שפיגלר: לימור, טעיתי במשהו?

מאיר שפיגלר: אדוני היושב-ראש, עד שהיא יושבת, לוחות הזמנים התקצרו בצורה משמעותית ביותר בין מה שהיה במערכת עד כה, קרי, במערכת ה-"לגסי", לבין מה שיש במערכת שהושקה של "תבל" בשני הסניפים.

מאיר שפיגלר: יש מובהקות מוחלטת של קיצור התהליכים ופרקי הזמן שנדרשים אליהם.

מאיר שפיגלר: זה אחד מהנושאים הכי משמעותיים שאנחנו רוצים ליהנות ממנו בבוא העת באמצעות המערכת הנ"ל.

מאיר שפיגלר: לימור, את רוצה לתת עוד נתונים?

מאיר שפיגלר: מתוך 1,100 תביעות בערך שנפתחו במערכת "תבל", 420 הסתיים בהם הטיפול.

מאיר שפיגלר: אם היום בכל הארץ במערכת הישנה 80% מהתביעות מסתיימות תוך 76 ימים, במערכת "תבל" ראינו שהצלחנו לקצר את זה ל-47 ימים ואני חושבת שזו בשורה מאוד משמעותית לציבור הלקוחות שלנו.

מאיר שפיגלר: כשאנחנו מסתכלים על מספר הפעמים שלקוח צריך להופיע בפני ועדה, היום זה 2.3%, וב-"תבל" אנחנו עומדים על 1.47%.

מאיר שפיגלר: פעמים, פעמים.

מאיר שפיגלר: סליחה, אני מתנצלת.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, אנחנו רואים שגם המערכת תומכת החלטה.

מאיר שפיגלר: תחזרי על הנתונים, חשוב מאוד שהוועדה תשמע.

אורי מקלב: איך יש קיצור זמנים?

אורי מקלב: האם זה בגלל המחשוב?

אורי מקלב: האם זה בגלל קליטת המסמכים?

אורי מקלב: האם זה בגלל שהוועדות יותר מתייעלות?

אורי מקלב: היום במערכת הישנה יש ממש תיק פיזי.

אורי מקלב: כשיש תיק פיזי כשמטפלים בנכות, יש הרבה גורמים מחליטים.

אורי מקלב: עוברים מהפקיד לרופא ומהרופא לעובד שיקום, וכן הלאה, וכן הלאה, והכול עובד בטור.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, אתה מעביר את התיק, את הנייר, פיזית ממקום למקום.

מאיר שפיגלר: מערכת "תבל" אפשרה את זה שהיום כשמקבלים תביעה, היא קודם כל נסרקת.

מאיר שפיגלר: ואז יכול להיות מצב שבו זמנית גם הפקיד מטפל, גם הרופא, גם עובד השיקום.

מאיר שפיגלר: זה כבר כשלעצמו קיצר לנו משכי זמן טיפול, אם כי אנחנו מסייגים.

מאיר שפיגלר: אנחנו בתחילת הדרך, אנחנו מניחים שעוד יהיו שינויים, ובכל זאת זה ייעל את התהליך בצורה משמעותית.

מאיר שפיגלר: בהתייחס לצד המקצועי – מה שנעשה פה זה שהמערכת מחייבת את הרופא, לצורך העניין, להתייחס לכל התלונות שהלקוח העלה בטופס התביעה.

מאיר שפיגלר: ואם הוא אמר שיש איזושהי בעיה רפואית אז הוא חייב להתייחס לכל המשתנים שהרופאים החליטו שהם רלוונטיים לעצם הפגיעה הזו.

מאיר שפיגלר: אנחנו חושבים שגם בצד המקצועי זה שיפר משמעותית את היכולת שלנו לתת שירות לציבור שלנו.

מאיר שפיגלר: מכיוון שהתהליך במערכת הוא מובנה ואי אפשר לקפוץ על שלבים או לדלג על נתונים מסוים שהם חלק בלתי נפרד מתהליך קבלת ההחלטות.

מאיר שפיגלר: המערכת שיפרה בצורה משמעותית מאוד את השקיפות.

מאיר שפיגלר: היא ידידותית, היא משפרת בצורה ניכרת את השקיפות.

אורי מקלב: האם זה רק אצלכם בתוך המערכת או שהמערכת בנויה גם לתת שירות חיצוני?

אורי מקלב: אני חושבת שבראש וראשונה הלקוח הוא זה שייצא הכי מרוצה מהמערכת.

אורי מקלב: אני מדבר גם על התהליך ולא רק במבחן התוצאה.

אורי מקלב: בהחלט, בהחלט.

אורי מקלב: קודם כל, גם היום יש לנו תביעות באינטרנט והוא יכול לקבל אותם.

אורי מקלב: מבחינה זו, זה שקוף.

אורי מקלב: אבל יש דברים ברמת שירות הלקוח שניצלנו את מערכת "תבל", אם זה המנכ"ל שביקש שנשפר את כל התקשורת הכתובה איתו ואם זה בזה שניצלנו את המערכת הממוחשבת כשהיום כשאני מקבלת תביעה הפקיד חייב להתקשר ללקוח ולהגיד: שלום, אני לימור.

אורי מקלב: אני הפקידה המטפלת בעניינך.

אורי מקלב: זה מה שקיבלתי, זה מה יש.

אורי מקלב: כלומר, מה שעד היום יכולתי לבקש מהם ויכלו לעשות ויכלו לא, מערכת "תבל" מחייבת אותו להתקשר.

אורי מקלב: הוא לא יכול להתקדם.

אורי מקלב: זה נותן מעקב לממונים.

אורי מקלב: בדיוק, במידע הניהולי.

קריאה: גם התפעול של הוועדות מאוד התייעל בשיבוץ.

מאיר שפיגלר: יש לנו מערכת ובתוך זה יש מנוע שיבוץ מאוד מתוכם ומתקדם שהוא יכול לא סתם לשבץ בהתאם ללוח זמנים של הרופאים, אלא גם בהתאם לפרמטרים שאתה קובע אותם מבחינת קדימות השיבוץ, אם זה נושאים מורכבים ונושאים פשוטים, אם זה מצב דחוף מול מצב פשוט יותר, אם זה מבחינת מיקום הלקוח שבו מדובר, וכך הלאה.

מאיר שפיגלר: הדברים האלה לא היו.

אורי מקלב: יאיר, אני מריח ריח של פרס ושבסוף יינתן להם הגביע כיוון שזה יהיה מודל לחיקוי ולהערכה מיוחדת.

אורי מקלב: זה נשמע מאוד מאוד מסקרן וטוב והכי חדשני.

מאיר שפיגלר: אדוני היושב-ראש, אני חוזר ומדגיש: שקיפות.

מאיר שפיגלר: אנחנו נמצאים במערכות שקופות ואנחנו רוצים שהציבור, הלקוחות, יידעו בדיוק מה קורה בעניינם.

מאיר שפיגלר: המערכת משפרת בצורה משמעותית ביותר את האפשרות לכך שהלקוח יידע כמה שיותר דברים שנוגעים אליו באופן ישיר מבלי להידרש לאלף ואחת בקשות כדי לקבל את מה שנוגע אליו.

מאיר שפיגלר: שלרגע לא תהיינה תחושות יותר מדי ורודות, יש מה לעשות.

מאיר שפיגלר: זו מערכת שהיא בשלבי פיתוח והטמעה.

מאיר שפיגלר: יש עליות ומורדות.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לשדר שכרגע לפחות מבחינת המערכת של המוסד לביטוח לאומי אל מול כל מארג המטפלים והמקדמים את מערכת המחשוב אנחנו נמצאים במקום אחר לגמרי, אנחנו מקווים מאוד, ומבחינתנו עוד היד נטויה.

אורי מקלב: תודה רבה על הדברים חשובים מאוד שמביעים נכונה ונכוחה את המצב כיום, ואנחנו מברכים על זה.

אורי מקלב: אנחנו גם מברכים על המשך הטמעת המערכת.

אורי מקלב: אני חושב שאסור לעצור תהליכים כאלו.

אורי מקלב: הדרישה והציפייה לגבי טכנולוגיה במשרדים ממשלתיים היא הרבה יותר גבוהה לעומת גופים פרטיים.

אורי מקלב: היעד הוא באמת במקום טוב מאוד והוא נכון וראוי מבחינת מתן השירות שהוא בשורה הראשונה.

אורי מקלב: מאיר, לא לך כל התהילה.

אורי מקלב: אל תיפגע, אנחנו חברים.

מאיר שפיגלר: יאיר ואני אחרונים.

אורי מקלב: יש שינוי דרמטי.

אורי מקלב: אני מלווה את הנושא של מתן השירות בביטוח לאומי מאז היותי יושב-ראש הוועדה לפניות הציבור וכשותף בכמה ועדות אחרות, וזה לא מה שהיה.

אורי מקלב: אנחנו זוכרים את הוועדות של הילדים עם תסמונת דאון או עם ילדים נכים ושהם היו צריכים לבוא כל כמה חודשים, ויש שינויים דרמטיים.

אורי מקלב: אני ניהלתי ישיבות שבהם לא היתה עין שלא דמעה, והיום כבר אנשים מחייכים בדיונים של הביטוח לאומי.

אורי מקלב: אנחנו כאזרחים יודעים שהשירות הוא יותר מהיר.

אורי מקלב: פעם כשהייתי מקבל מכתב מהביטוח הלאומי זה היה מבהיל אותי כי חשבתי שמדובר בתביעה על אי-תשלום, והיום אתה פותח את המכתב מיד בכניסה ואתה שמח.

אורי מקלב: אומרים לך: טיפלנו בזכותך, סידרנו, אנחנו מודים לך.

אורי מקלב: אני אזרח שהשימוש שלו בזה הוא קצר, אבל אני בכל אופן מלווה קרוב משפחה קצת רחוק שקיבל נכות לתקופה קצרה.

אורי מקלב: אני משווה את זה לטיפולים בקופות החולים.

אורי מקלב: כשמדובר בשירות שוטף בקופת חולים, זה בסדר גמור.

אורי מקלב: אבל כשמדובר בחולה אונקולוגי שצריך להתעסק יותר בענייניו בקופת החולים, הוא צריך לעבור סאגה של פקסים ואישורים של רופאי מחוז על קבלת התחייבויות ומרשמים.

אורי מקלב: לכאורה הכול ממוחשב, אבל לא ייאמן עד כמה חוסר יעילות יש בזה.

אורי מקלב: אנשים לא מקבלים את מה שמגיע להם.

אורי מקלב: יש אנשים שצריכים יום יום לקבל תרופות והם לא מגיעים לזה כי המערכת שם נתקעת.

אורי מקלב: גם לא ייתנו לך ספייר, רק בסוף החודש אתה יכול לקבל את התרופה לחודש הבא.

אורי מקלב: אני מטפל עכשיו בפניות של אנשים שמקבלים קצבת הסעות למרכזי תעסוקה ממשרד הרווחה.

אורי מקלב: נכה בן 25 צריך להגיע פיזית למטה הארצי כדי לקבל שובר ועם השובר הזה הוא צריך ללכת לבנק הדואר.

אורי מקלב: אין קיצורי דרך, הוא לא יכול לדלג.

אורי מקלב: עמדתי בקשר עם המערכת ואם זה היה ממוחשב ויעיל יותר ניתן היה לעשות קיצורי דרך וזה היה עובד יותר טוב.

אורי מקלב: אצלכם אין כזה דבר.

אורי מקלב: זה גם מקשה כי לרובם אין רכב, מדובר באנשים שמתניידים בכיסאות גלגלים.

אורי מקלב: זו באמת פגיעה אמיתית ואנחנו לא צריכים להיות שם.

אורי מקלב: יאיר, אני מבקש ממך התייחסות.

אורי מקלב: בזמנו היתה לך התייחסות כללית בעניין הזה.

אורי מקלב: נדמה לי שהיית הקול היחיד שדווקא חיזק והגן על המערכת שדובר עליה אז.

יאיר פראנק: תודה.

יאיר פראנק: ראשית, אני חייב להגיד שכשיושב מנכ"ל ומציג את הנתונים כמו שהוא מציג אותם ושולט בדברים כמו שהוא שולט בהם זה נקודת חוזקה אדירה שנותנת ביטחון שהמערכת הזו תגיע לחוף מבטחים.

יאיר פראנק: אנחנו – אנשי מערכות המידע והמחשוב – הרבה פעמים נתקלים במצב שבו אין מחויבות הנהלה לתוך תהליך, וכשאין מחויבות הנהלה לתוך תהליך אי-אפשר להגיע לשום מקום כי החלק הקשה הוא לא הטכנולוגיה.

יאיר פראנק: החלק הקשה הוא הטמעתי.

יאיר פראנק: אני מניח שהיו כבר עוד עשרות דיונים כאלה ויהיו עוד מאות דיונים כאלה שבהם יצטרכו לתת מכה על השולחן ולהגיד: ככה עובדים, ונגמר ומספיק, ולא כל רגע שינויים.

יאיר פראנק: רק מנכ"ל יכול לעשות דבר כזה.

יאיר פראנק: אני בהחלט מברך את מאיר על המעורבות הזו.

יאיר פראנק: זו מעורבות שאנחנו שואפים להגיע אליה בכל משרדי הממשלה.

אורי מקלב: יש ממשק בין הביטוח הלאומי למשרדים אחרים?

יאיר פראנק: לביטוח הלאומי יש ממשקים להרבה מאוד משרדים.

יאיר פראנק: יש לו ממשקי עבודה גם אלינו, לרשות התקשוב.

יאיר פראנק: חלק מתוך השירותים של הביטוח הלאומי מונגשים דרכינו, חלקם עושים שימוש בשרת התשלומים שלנו.

אורי מקלב: נניח ולאנשים יש זכאות ממשרד השיכון שיכולה להביא להם גם זכאות מביטוח לאומי.

אורי מקלב: למשל, במקרה של נכות.

קריאה: יש לנו מאות ממשקים כאלה עם משרדי ממשלה וארגונים שונים.

יאיר פראנק: יש.

יאיר פראנק: אני בצד מהבחינה הזו שלי יש אחריות כזו או אחרת על משרדי הממשלה ויחידות הסמך לבקר ולראות שתהליכים קורים.

יאיר פראנק: אני מבקר את תוכניות העבודה, אני ממליץ למנכ"לים על תוכניות העבודה.

יאיר פראנק: יועצים בכירים מטעם רשות התקשוב מלווים פרויקטים מרכזיים בשירות הממשלתי.

יאיר פראנק: הפרויקטים האלה עולים לוועדת תקשוב עליונה אצלי למעקב ובקרה.

יאיר פראנק: הביטוח הלאומי, כמו שאמרנו קודם, הוא תאגיד סטטוטורי.

יאיר פראנק: הוא לא בתוך ההליך הזה.

יאיר פראנק: מהבחינה הזו אין.

יאיר פראנק: אבל זה לא אומר שאין שיתופי פעולה ואין עבודה.

יאיר פראנק: נפגשנו גם אצל מאיר אך זה שלשום וסיכמנו להרחיב ולהעמיק את שיתופי הפעולה.

אורי מקלב: הם גם נכנסים לשער הממשלתי?

יאיר פראנק: זה בדיוק הדיון שניהלנו ביום ראשון.

יאיר פראנק: אנחנו רוצים לראות את הביטוח לאומי עמוק עמוק בתוך התהליך הזה של gov.il.

יאיר פראנק: סיכמנו איזשהו מתווה שאיתו נתקדם, ואני מקווה שנגיע לחוף מבטחים גם בהקשר הזה.

יאיר פראנק: בזמנו קיבלנו מהביטוח הלאומי, ועל כך אני מודה, את הדוח שכתבו שלושת המומחים על המצב שהיה אז בזמנו בפרויקט.

יאיר פראנק: לגילוי נאות אמרתי אז, ואני אומר גם היום, אחי היה אחד מתוך השלישייה הזו.

יאיר פראנק: שמרנו בצורה קפדנית על זה שהוא לא אומר לי כלום ואני לא שואל כלום.

יאיר פראנק: קיבלנו את הדוח ולמדנו אותו.

יאיר פראנק: אנחנו משתמשים בו לצורך הסקת מסקנות.

יאיר פראנק: יושב לשמאלי יהודה אופיר שהוא - - -

אורי מקלב: האם למנכ"ל משרד ממשלתי יש יכולת מקצועית לעקוב?

יאיר פראנק: הוא לא צריך את היכולת המקצועית.

יאיר פראנק: הוא צריך שכל בריא כדי שהוא יוכל לעקוב אחרי הדבר הזה ולהבין שלא מורחים אותו.

יאיר פראנק: הוא צריך שכל ישר על מנת להבין את התהליכים של הארגון ולדעת שמתייחסים לעיקר ולא לטפל ושהשלבים בתוך הארגון עובדים נכון.

יאיר פראנק: תמיד הבעיה המרכזית שלנו זה הלקוחות הפנימיים של המשרדים שאותם לרתום לתוך התהליך זה בדרך כלל התהליך הכי קשה ואחר כך ההטמעה.

יאיר פראנק: אני יכול לתת הרבה מאוד דוגמאות שבסיכומו של דבר ההטמעות נגמרו במצב שהמנכ"ל נתן מכה על השולחן: ככה החלטתי, נקודה.

יאיר פראנק: תתחילו לעבוד, סוף.

יאיר פראנק: אין דרך אחרת כי כל הזמן שינויים ושינויים ושינויים ושינויים, וזה הליך שלא יגמר בחיים.

יאיר פראנק: אני יכול להגיד שגם היום לא מעט מנכ"לים במשרדי הממשלה וביחידות הסמך יושבים בראש ועדות היגוי על הפרויקטים המרכזיים שלהם.

יאיר פראנק: כמו שאמרתי קודם, יושב לשמאלי יהודה אופיר שמרכז את הפעילות בתוך רשות התקשוב בכל נושא בקרת תוכניות העבודה, המעקב, ועדת התקשוב העליונה.

יאיר פראנק: אנחנו לא יכולים להבטיח אפס תקלות, אנחנו יכולים להגיד שאנחנו עושים את המקסימום כדי ללוות את זה.

יאיר פראנק: יש לנו היום בממשלה כמה פרויקטים מאוד גדולים.

יאיר פראנק: אנחנו משתדלים לא להגיע יותר לתוכניות ענק כאלה אלא לעשות את הדברים בשינויים אינקרמנטליים.

יאיר פראנק: שוב, כמובן שזה תלוי סיטואציה.

יאיר פראנק: לפעמים אין ברירה.

יאיר פראנק: למשל, רשות האוכלוסין תחליף עכשיו את מערכת רישום האוכלוסין - זה לא משהו שהיא יכולה לעשות בפרגמנטציה, היא חייבת להחליף את כל הליבה הזו.

יאיר פראנק: מול המאמץ של הביטוח הלאומי -הביטוח הלאומי ככה וזה כך, אבל עדיין זה מאמץ במאות מיליונים של שקלים.

יאיר פראנק: אנחנו משתדלים ביתר המקומות שלא יהיו יותר מערכות כאלה ובאמת לעשות את הדברים בפרגמנטציות יותר קצרות.

יאיר פראנק: אני סמוך ובטוח, כמו שאמרתי קודם, שנדע להעמיק את שיתוף הפעולה בין הביטוח הלאומי לבין יתר משרדי הממשלה, ובסוף בסוף בסוף נעמיד מנוע זכויות ממשלתי שבו האזרח לפי מצבי החיים השונים שלו באופן יזום יקבל פוש על הזכויות שלו ויוכל למצות את הזכויות שלו בלי לדרוש.

יאיר פראנק: יתרה מזו, אנחנו חושבים שמתי שהוא נידרש לחקיקה שתאפשר לנו להרחיב את היכולת ולעשות שימוש בשירותים דיגיטליים.

יאיר פראנק: נכון להיום, יש לא מעט חסמים.

יאיר פראנק: למשל, אם דורשים מסמך מקור, וכתוב בחוק שנדרש מסמך מקור, על אף שאתה באלף פטנטים אחרים יכול להגיע למצב שאתה יודע שהמסמך הוא המסמך בלי שמישהו צריך, אז אם זה מסמך מקור אי-אפשר השירות יהיה דיגיטלי קצה לקצה.

יאיר פראנק: ואם אתה דורש מהאדם את הקשקוש הזה שאנחנו קוראים לו חתימה אז אי-אפשר לעשות שירות כזה קצה אל קצה.

יאיר פראנק: נשאף יחד עם כולם בתוך הממשלה גם להגיע לדברים כאלה.

יאיר פראנק: אני סמוך ובטוח שהביטוח הלאומי יהיה שותף גדול לזה.

אורי מקלב: לגבי תהליך ההזדהות – אני מניח שבביטוח הלאומי יש איזשהו קוד וזה יותר קל.

אורי מקלב: בישיבה הקודמת דנו בנושא הבחירות והתברר שגם בבירור כתובת קלפי ביום הבחירות שהוא הליך קצר ובציר זמן מצומצם רוצים ממך הזדהות באמצעות תאריך הנפקת תעודת זהות.

יאיר פראנק: מספר תעודת זהות ותאריך הנפקה.

אורי מקלב: באו והתלוננו על כך שמי שמברר את הדברים האלה הן האוכלוסיות שיותר קשה להן להתמצא.

אורי מקלב: למשל, עולים חדשים ואנשים מאוד קשישים.

אורי מקלב: אנחנו חידדנו את זה קצת, ואחרי זה הסקתי מסקנות וקיבלתי מהמשרד התנגדות ועוד פעם נכנסנו למשא מתן.

אורי מקלב: למה יש צורך בכל התהליך הזה של הזדהות?

אורי מקלב: איזה חשש יכול להיות כשאדם יזדהה ויגיד שהוא רוצה לברר מספר קלפי של מישהו?

אורי מקלב: מה הוא יכול לדעת מזה?

אורי מקלב: אני לא רוצה אפילו להציג את מקרה הקיצון כשמישהי נמצאת במקלט לנשים מוכות והבעל שלה יחכה לה כשהוא יידע את מקום הקלפי.

אורי מקלב: הוא לא יודע את תאריך ההנפקה, אבל הוא יודע תאריך לידה ודברים אחרים שהוא יודע בין כך ובין כך.

אורי מקלב: זה פשוט ללכת למקומות מאוד קיצוניים ולא מידתיים לגבי התועלת בכך כשמדובר בציר זמן קצר.

אורי מקלב: לא מדובר בהליך ארוך ולאורך כל השנה שבו אדם יכול מתוך זה לקבל ולבנות הזדהות חדשה, מדובר על יום הבחירות או יום אחד קודם.

יאיר פראנק: אנחנו נמצאים כל הזמן בצורך האין סופי הזה לאזן בין היכולת לתת את השירות פשוט וקל לבין הצורך לשמור על פרטיותו של אדם.

יאיר פראנק: אני חייב לציין שנכון להיום פרטיותו של אדם מעוגנת בחקיקה ראשית והיא הרבה יותר חזקה מאשר שירות שלא מעוגן כרגע בשום דבר.

יאיר פראנק: לכן, נמצא דו-השיח הזה האין סופי.

יאיר פראנק: יש מקרים שהם מקרים קלים.

יאיר פראנק: למשל, בתשלום חידוש רישיון הרכב אין שום בעיה באמת שאני אשלם את רישיון הרכב שלך.

יאיר פראנק: לעומת זאת, יש כבר קצת יותר בעייתיות בשינוי כתובת.

יאיר פראנק: כי אם אני אעביר אותך מיישוב מזכה ליישוב שלא מזכה יש לזה השלכות על רישום לגנים, וכן הלאה.

אורי מקלב: סליחה, השיח הפנימי הזה מאוד נשמע פה בוועדה.

קריאה: דווקא אמרנו עליך מילה טובה.

אורי מקלב: תגידו בקול, לא בלחש.

יאיר פראנק: זה שמשרד הפנים החליט לקחת את הנושא הספציפי הזה של הקלפי לחומרא – אני לא מצוי בפרטים.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לקיים דיון על תעודת זהות חכמה ועל הכרטיסים החכמים.

אורי מקלב: בתוכנית העבודה שלנו אנחנו חושבים שיש צורך בקידום וזירוז הדברים כי יש לך היום ביומטרי וקוד.

אורי מקלב: הדברים הולכים קצת לאט.

אורי מקלב: יש לנו טכנולוגיה ואפשרות, ולכן אנחנו חושבים שכדאי מאוד שבעניין הזה שאדם יידע שיש לו את האפשרויות.

אורי מקלב: היום אנשים לא יודעים מה הולכים לעשות עם הכרטיסים שלהם ועם הזהויות שלהם.

אורי מקלב: צריך להטמיע את זה יותר ויותר במודעות וגם ביכולות הנגישות.

יאיר פראנק: נשמח כמובן להשתתף בדיון הזה.

יאיר פראנק: השאיפה שלנו היא שאנשים יוכלו לקבל את שירותי הממשלה, כולל את שירותי הביטוח הלאומי, בלי צורך להזדהות בצורה ביומטרית.

יאיר פראנק: יש החלטת ממשלה שמדברת על רמות הזדהות.

אורי מקלב: אבל הצ'יפים נמצאים.

יאיר פראנק: כן, אבל אנחנו יכולים להקל על זה.

יאיר פראנק: הבעיה היא שאת הצ'יפים האלה קשה להכניס לתוך הטלפון.

יאיר פראנק: יש היום תוכנות, למשל, שיודעות לקרוא בקרבה.

יאיר פראנק: באייפון אין.

יאיר פראנק: האם אנשי אנדרואיד יקבלו ואנשי IOS אייפון לא יקבלו?

יאיר פראנק: אנחנו מנסים להימנע מהדברים האלה כי אין צורך לרמת הזדהות עד רמת ביומטריה.

יאיר פראנק: יכול להיות שבשירותים מסוימים מאוד מאוד רגישים יש צורך בזה, אבל אם עשינו תהליך סדור של הרכשת הסיסמא אז אפשר לוותר על זה.

יאיר פראנק: יש לזה החלטת ממשלה ומדיניות סדורה.

אורי מקלב: הרבה עבודה לפניכם.

אורי מקלב: בטוח שבמוסד לביטוח לאומי התיקים בנויים לפי תעודת זהות.

אורי מקלב: אבל גם כשיש מחשוב מושלם, ישנם משרדים שלא בנו את זה לפי מספר, אלא לפי שמות, לפי תיקים או ארגונים ומספר תעודת הזהות לא היה פקטור מרכזי.

אורי מקלב: הרבה פעמים התברר שמספר תעודת הזהות הוא לא המפתח הראשי ואי-אפשר לתת למרות שהמערכת עובדת מצוינת.

אורי מקלב: הנתון הזה הוא בחסר גדול מאוד.

יאיר פראנק: אנחנו נתקלים בבעיה כזו, יש לנו עכשיו מקרה ספציפי עם בעיה כזו.

יאיר פראנק: זה נקרא אזור אישי לכל אזרח.

יאיר פראנק: גם בהקשר הזה אנחנו בתהליך גיוס של בעל תפקיד שנקרא היום Chief Data Officer.

יאיר פראנק: אנחנו רוצים פעם אחת ולתמיד להצליח לארגן את המידע הממשלתי ולקבוע מיהו בעל הבית של כל מידע.

יאיר פראנק: בתעודת הזהות, למשל, זה מאוד קל כי זה רשות האוכלוסין.

יאיר פראנק: אבל מי בעל הבית המזהה של נכס?

יאיר פראנק: יש אחד בטאבו במשרד המשפטים, ויש אחד ברמ"י, ויש אחד במפ"י, וזה לא אותו דבר.

יאיר פראנק: יש לנו הרבה מאוד דוגמאות לצורך לארגן את המידע.

אורי מקלב: למשל, בזיהוי נכסים אתה יודע את הגוש והחלקה.

אורי מקלב: אתה יכול לקבל מהבית את כל המידע שיש על הגוש והחלקה הזו, כולל ערבויות בנק, מי הבעלים, שיעבודים, הלוואות שנלקחו מהבנקים.

אורי מקלב: בעיניי, זה מידע די פרטי, אבל זה מה שיש היום.

אורי מקלב: היום כל אחד יכול להיכנס ובעזרת גוש וחלקה לקבל את כל המידע ואת ההעתק מנסח הטאבו.

אורי מקלב: זה כלי עבודה שימושי לעורכי דין, מתווכים.

אורי מקלב: לחלופין, אם תנסה לבקש באמצעות מספר תעודת הזהות שלך את החלקות שרשומות על שמך או על שם בן משפחה, אין לך אפשרות לקבל את זה.

יאיר פראנק: כשהשירות יהיה מזוהה ואנחנו נדע - - -

אורי מקלב: גם אם זה מזוהה וגם אם אתה בא בעצמך ומזדהה, הם לא נותנים את השירות הזה בגלל סיבות אחרות.

אורי מקלב: בזמנו קיימתי דיון על זה עם יושב-ראש הכנסת דאז שהוא הנשיא היום.

אורי מקלב: פנו אליי אנשים שידעו שלסבא היה שטח מסוים, אבל הם לא יודעים היום לזהות איפה זה כי אין להם מסמכים.

אורי מקלב: יש אנשים שיש להם בעלויות והם לא יודעים לזהות איפה זה כי אין להם גוש וחלקה.

אורי מקלב: היו שם חששות כאלה ואחרים שסתמנו אותם.

אורי מקלב: התשובה הרשמית בטאבו היתה שברישומים בטאבו הפקטור לא היה מספר הזהות של הבעלים אלא היה גוש וחלקה, ולכן לא היו יכולים לתת מידע על זה.

יאיר פראנק: אני מבקש לאחל לביטוח הלאומי בהצלחה בפרויקט.

יאיר פראנק: זה חתיכת אירוע.

מאיר שפיגלר: קודם כל, תודה על הכול.

מאיר שפיגלר: אתה הבאת את משרד הפנים ואת הביטוח הלאומי.

אורי מקלב: אמרתי שזה כזה פערים.

אורי מקלב: תראה את הידיים.

מאיר שפיגלר: יפה, אמרת עם הידיים.

מאיר שפיגלר: תגיד בבקשה במילים כדי שזה יהיה בפרוטוקול איפה הביטוח הלאומי ואיפה משרד הפנים.

אורי מקלב: אתה אומר, אבל זה גם משודר.

מאיר שפיגלר: שיהיה בפרוטוקול.

יאיר פראנק: אני לא מכיר את 32 המודולים של מערכת "תבל", אבל אני בטוח שמערכת ליבה של הביטוח הלאומי היא גדולה עשרות מונים ממערכת רישום אוכלוסין.

אורי מקלב: אני רוצה להפנות שאלה לחשבות.

אורי מקלב: בדיון שקיימנו לפני כשנה דיברנו שחלק מהמסקנות שלכם הוא שהתקצוב לא יהיה תוכנית חומש אלא תקצוב שנתי.

אורי מקלב: האם אתם עדיין חושבים שזו באמת התפיסה הכוללת?

אורי מקלב: האם התקצוב היום הוא שנתי או רב-שנתי?

חגית גולדשטיין מויאל: כידוע לך, החשבות אחראית על ביצוע התקציב ולא על התקצוב.

חגית גולדשטיין מויאל: אבל אני כן יכולה להגיד את אופן התקצוב הרב-שנתי שהיה בשנים קודמות.

חגית גולדשטיין מויאל: בשנת 2018 היה חד-שנתי, שנת 2019 - כרגע יש מהלכים על בניית תקציב חמש שנתי, כמו שאמר המנכ"ל.

חגית גולדשטיין מויאל: אבל את שנת 2019 מאחר וגם המלצת שלושת היועצים היתה לשנתיים, כל אחת בפני עצמה, לתקציב של עד 75 מיליון כל שנה, אז כרגע זה חד-שנתי.

חגית גולדשטיין מויאל: 18' מתנהל ברמה חד-שנתית כשבתוכו יש מודולים וכמובן שהם מפוקחים ומנוהלים מבחינת פיקוח תקציבי בתהליך שהציג המנכ"ל, אבל 18' כרגע חד-שנתי.

חגית גולדשטיין מויאל: 19' בנוי כרגע חד-שנתי ויש סיכוי שייבנה גם רב-שנתי מתוך ראייה של עוד מודולים שרוצים להכניס צופה פני עתיד.

אורי מקלב: זה לא מפריע למערכת היום.

חגית גולדשטיין מויאל: זה לא מפריע, אבל אחת ההמלצות של היועצים אכן היתה ברמה של מנות קטנות, כמו שנאמר פה, וליהנות מהסחורה שהושקעה.

אורי מקלב: אבל לדעת שיש אופק.

חגית גולדשטיין מויאל: כן, לדעת שיש אופק אבל עדיין לנהל כל מודול ברמה לא של עלייה לאוויר תוך שנתיים אלא חלקים וגרסאות שמעלים כל פעם תרומה נוספת לתוך המודולים הקיימים ולמודולים החדשים.

חגית גולדשטיין מויאל: בעניין הזה למוסד בשנה האחרונה היו שלוש גרסאות שעלו לאוויר עם שיפורים למודולים הקיימים שנאמרו פה בוועדות ובנכות, ומתוכננת עוד גרסה בנובמבר ועוד אחת בפברואר, כך שזה נכון להעלות שיפורים במנות קטנות.

חגית גולדשטיין מויאל: ראייה לטווח ארוך של תקצוב תיעשה.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: האם יש עוד מישהו שרוצה להוסיף?

אורי מקלב: כן, בבקשה.

עמיחי תמיר: אני ד"ר עמיחי תמיר, ארגון הנכים.

עמיחי תמיר: אני רוצה לשאול שאלה.

עמיחי תמיר: תוך כמה זמן אתם מצפים שלוח הזמנים יושלם והמערכת תפעל בכל מקום?

עמיחי תמיר: כדי לעדכן, באיזה מקום זה כבר פועל?

עמיחי תמיר: באיזה סניפים?

מאיר שפיגלר: כרגע זה פועל בנתניה וברמלה, אלה שני סניפי הפיילוט שלנו.

מאיר שפיגלר: כך היה גם לגבי הנושא של נכות מעבודה ששם הוטמעה המערכת בכל הסניפים לאחר מכן.

מאיר שפיגלר: הכוונה שלנו היא להאיץ את תהליך ההטמעה בכל הסניפים והתקווה היא לעשות את זה במהלך 2019.

מאיר שפיגלר: לא על פני כל השנה.

מאיר שפיגלר: אנחנו נעשה את זה כמה שיותר מהר.

אורי מקלב: אני חושב שגם אתה מסכים עם מה שאמרתי קודם שיש שינוי בכל התהליך בביטוח הלאומי.

עמיחי תמיר: באופן אישי, אני מסכים כי אני יותר קרוב ואני נמצא בוועדות.

עמיחי תמיר: עדיין מרבית הנכים לא כל כך מסכימים, אני מקווה שזה ישתפר.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שאין הסכמות בארגוני הנכים.

עמיחי תמיר: לא בנושא הזה, זה לא קשור בכלל.

אורי מקלב: בסדר גמור.

אורי מקלב: אנחנו מקבלים את המילים החמות.

אורי מקלב: עו"ד אודליה רוטנברג, בבקשה.

אודליה רוטנברג: שלום לכולם.

אודליה רוטנברג: אני מייצגת בתחום של ביטוח לאומי ואני גם מדברת בשם לשכת עורכי הדין.

אודליה רוטנברג: השינוי הוא בהחלט מבורך.

אודליה רוטנברג: אני עובדת הרבה בסניף נתניה.

אודליה רוטנברג: בנכות מעבודה אנחנו כבר רואים את השיפור מבחינת פרוטוקולים שיוצאים, פרוטוקול מקדמי בזמן הדיון שמאפשר לבחון שבאמת הטענות נרשמו כהלכה, פרוטוקולים שמגיעים בזמן יותר מהיר.

אודליה רוטנברג: בנכות כללית אנחנו רק בתחילתו של השינוי ואנחנו חושבים שברגע שהשינוי יוטמע אז האזרחים יוכלו לקבל את כל המידע באופן יותר ברור.

אודליה רוטנברג: אם היום לקוח מגיש תביעה לנכות כללית, בין אם זה באמצעות עורך דין ובין אם זה עצמאי, הוא לא נחשף להחלטות ולשלבים בדרך עד לשלב שהוא מסיים את כל התהליך בפקידת השיקום.

אודליה רוטנברג: זה מאוד מהותי כי לפעמים לחלק מהנכויות שנקבעות בדרך יש השלכה ישירה על אובדן כושר העבודה ואז אין שום אפשרות.

אודליה רוטנברג: אם הוא מגיע רק עד לפקידת שיקום מבחינת ערר על אי-כושר הדרך היא קצת קשה בשבילו כי יש עוד איזשהו שלב שהוא לא נחשף אליו שזו אותה המלצה לגבי האי-כושר.

אודליה רוטנברג: אני מניחה שהפרוטוקולים יהיו ויהיו סרוקים במערכת גם באזור האישי שלהם יהיה יותר קל לקבל את כל המידע.

אודליה רוטנברג: אין ספק שהתהליך הוא ארוך, אבל הוא מבורך.

אודליה רוטנברג: אמרה כאן לימור שיוצרים עם קשר הלקוחות.

אודליה רוטנברג: אנחנו לא נחשפנו לזה, לא במייצגים ולא מלקוחות שפתחו תיקים באופן עצמאי לפני.

לימור לוריא: מה-23 ביולי כל תביעה חדשה בנתניה וברמלה בנכות כללית ושירותים מיוחדים, בשני הסניפים, תביעות חדשים של לקוחות שהגישו אחרי ה-23 ליולי.

אודליה רוטנברג: אני לא יודעת להגיד בדיוק אם זה מהתאריכים האלה.

אודליה רוטנברג: השאלה היא גם לגבי תיקים שמתנהלים בסניפים אחרים ועוברים לוועדות בערים שונות, למשל, נכות כללית בחדרה ששולחים לוועדות ערר בתל אביב ואז אנחנו מוצאים את עצמנו מעל שנה וחצי מחכים שהתיק ייסע לוועדה, יחזור מהוועדה.

לימור לוריא: זה היתרון של מערכת "תבל" – שהוא לא צריך לנסוע לוועדה ולחזור ממנה.

מאיר שפיגלר: אני קוטע את דברייך.

מאיר שפיגלר: זו בדיוק הסיבה שהדגש הכי משמעותי שלנו זה לטרטר כמה שפחות ולשרת כמה שיותר ולדאוג לכך שהשירות יגיע אל הלקוח ולא לגרור את הלקוח אל השירות.

מאיר שפיגלר: כמובן שנעשה כל מה שניתן כדי למזער מקרים מהסוג הזה עד כדי איפוסם.

אודליה רוטנברג: יש בעיה נוספת והיא לגבי חומר שנשלח בפקס.

אודליה רוטנברג: במידה והחומר מועבר לביטוח הלאומי הוא לא תמיד נסרק בסדר שבו הוא מגיע, במיוחד בוועדות ערר, ואז הרופאים בוועדה, הנציגים בוועדה, מסרבים לקבל חומר רפואי נוסף או חומר ערוך כהלכה עד שאתה קצת מתעקש ומראה שהחומר שקיים הוא חומר חסר, הוא חומר שהוא לא מסודר בסדר הנכון והכרונולוגי שלו כדי להצביע על איזשהו תהליך.

אודליה רוטנברג: בסופו של דבר, כן מקבלים אבל זה לא נעשה באופן אוטומטי.

אודליה רוטנברג: הנטייה היא קודם כל להגיד שהחומר נמצא במערכת.

אודליה רוטנברג: לי יצא להיות בוועדה השבוע שבה נסרקה חוות הדעת ונסרק רק העמוד האחרון של חוות הדעת שבו מתייחס לאחוזי נכות.

אודליה רוטנברג: הרופא מאוד כעס ואמר שמבחינתו זה לא חוות דעת.

אודליה רוטנברג: הוא לא ראה את סעיף הבדיקה, את סעיף הממצאים, ואז היה איזשהו דין ודברים והראיתי לו את כל החומר.

אורי מקלב: איך באמת אפשר לפתור את זה?

אורי מקלב: לפעמים יכול להיות שזה לא הגיע.

אודליה רוטנברג: כל החומר נשלח ביחד וגם הוגש ידנית בנכות כללית.

אבירם וייס: אני ד"ר אבירם וייס מהלשכה הרפואית של הביטוח הלאומי.

אבירם וייס: אני רוצה להתייחס לשני דברים: האחד לגבי עניין הסריקה.

אבירם וייס: להבדיל מעידן הנייר, מה שהיה קודם, שבו מה שהגיע הלך מהמגש אל הפקס לתוך התיק עם מחורר ושדכן, מסמכים שמגיעים אלינו בכל דרך שהיא, דיגיטלית או לא דיגיטלית, נשלחים לחברת סריקה ופענוח שנותנת לנו שירותים ייעודיים עבור "תבל" שבהם יש גם סריקה פיזית של ניירות לקובץ דיגיטלי וגם סידור של קובץ אם הוא מבולגן או מקוטע, אם הגיע בשני חלקים וכו', וגם פענוח מקצועי של מה יש במסמך כדי שלוועדה הרפואית יהיה יותר קל לדעת שזה סיכום של אשפוז, זו בדיקת MRI, וזה מכתב מעורך דין.

אבירם וייס: נכון שלפעמים לא הכול מגיע.

אבירם וייס: יש עוד - - -

קריאה: זה קורה הרבה.

אודליה רוטנברג: האם כשנוכל להעלות את החומר דרך המערכת האינטרנטית, דרך האזור האישי של הלקוח, זה ישפר?

אבירם וייס: לפני שבועיים עשיתי את זה באופן אישי לקרוב משפחה שלי שהגיש תביעה, וכעבור שלושה ימים קיבלתי חיווי מהסניף שהכול עלה כמו שצריך.

אבירם וייס: יש גם סריקה בתוך הסניף וגם שם אפשר אם מביאים מסמכים לוועדה.

קריאה: - - - סורקים כשמגיע חומר לאחר שנשלח כדי שאפשר יהיה לסרוק אד-הוק באותו רגע.

קריאה: הכנסנו גם את זה.

אורי מקלב: האם מערכת "תבל" תוכל לתת מענה ותדע לזהות שיש כאן חוות דעת לא מושלמת או שרק העמוד האחרון ניתן?

אורי מקלב: אתה אומר שהחברה הזו אמורה לעשות את זה.

אורי מקלב: האם זה אלגוריתם או שאנשים עושים את זה?

אבירם וייס: לא, זה אנושי לגמרי בשלב הזה.

אבירם וייס: מי שעובר על המסמכים זה: אחד – שתי רמות בחברת הסריקה של מפתוח ושל פענוח בשני שלבים נפרדים.

אבירם וייס: אחר כך הרופא בסניף, לפני הוועדה, רופא מטעם ביטוח לאומי, אחר כך מזכיר הישיבה שיהיה בוועדה, ואחר כך הרופאים של הוועדה עצמה.

אודליה רוטנברג: כל כך הרבה מנגנוני פיקוח.

אודליה רוטנברג: אם רואים שיש דף 3 מתוך כמה, אז איך זה שלא יוצרים קשר ומבקשים?

אבירם וייס: בהרבה מאוד מקרים ראיתי שכן יצרו, יכול להיות שיש מקרים שלא.

אורי מקלב: את מביאה דוגמא אחת.

אודליה רוטנברג: לא, יש לי יותר מדוגמא אחת.

אודליה רוטנברג: פשוט נתתי דוגמא מהשבוע האחרון אבל היו לי עוד.

לימור לוריא: קודם כל, נשמח לקבל דוגמאות של תעודות זהות ולבצע הפקת לקחים.

יאיר פראנק: יש לי רק בקשה אחת.

יאיר פראנק: אני מקווה שהביטוח הלאומי לא מבקש יותר מאנשים לשלוח פקסים.

יאיר פראנק: מי שרוצה - רוצה, אבל לא לבקש.

אבירם וייס: עורכי דין מאוד אוהבים את זה.

יאיר פראנק: זה אפילו כבר ברמת חקיקה.

אורי מקלב: הוועדה חשבה שחייבים את החוק הזה.

יאיר פראנק: יש החלטה כזו מלפני שלוש שנים אבל עכשיו גם היושב-ראש העביר את זה בחקיקה.

יאיר פראנק: לא לבקש יותר פקסים, תודה.

אורי מקלב: אנחנו נותנים אפשרות.

יאיר פראנק: אם הוא רוצה זה בסדר.

אבירם וייס: יש ארבע דרכים שונות לשליחת מסמכים: אחת, דיגיטלי דרך האתר, ואני מקווה שזה מקובל על רוב האנשים כאן.

אבירם וייס: שתיים, לצערי המכשיר הזה עדיין אז אנחנו מקבלים גם פקסים.

אבירם וייס: שלוש, הגשה ידנית.

אבירם וייס: ארבע, במשלוח בדואר.

אודליה רוטנברג: כולנו יודעים מה גורל המכתבים שנשלחים בדואר.

אודליה רוטנברג: לצערי, יש הרבה מציבור הנכים שקצת חוששים, בטח בשלבים התחלתיים, לאפשר גישה לאזור האישי שלהם בגלל החשיפה לתחומים שאולי הם חושבים שלא היו רוצים להגיע אליהם.

אודליה רוטנברג: אנחנו כן נתקלים בקושי.

אודליה רוטנברג: אנחנו מבקשים כמובן מכל לקוח לתת לנו צילום תעודת הזהות ולעזור לו להפיק גם כדי שיוכל לקבל את המידע יותר מהר, שנגיע לקבל את ההחלטות בזמן.

אודליה רוטנברג: עדיין יש קושי מבחינת הציבור.

אודליה רוטנברג: אני רוצה להעלות סוגיה נוספת לגבי נכות מעבודה.

אודליה רוטנברג: אני נתקלת בוועדות שיש קושי כאשר מועלות התלונות ואז הפקידה שואלת את הרופא איזה סיווג לתת לאותה אבחנה רפואית.

אודליה רוטנברג: הרבה פעמים רופאים בעצמם: תרשמי את זה, או: לא, תרשמי את זה, וכשמדובר בנכות זמנים לא מופיעים סעיפי ליקויי.

אודליה רוטנברג: מאוד קשה דרך הסיווגים להבין האם זה ניתן על החלק של הכאב או על חלק אחר.

אורי מקלב: חשוב לשמוע את הדברים שהיא אומרת, אבל אנחנו רוצים עכשיו להתמקד בנושא המחשוב.

מאיר שפיגלר: את נמצאת כאן כנציגת לשכת עורכי הדין וזה כן חשוב.

מאיר שפיגלר: אבל אנחנו לא יכולים לדעת משהו שלא יגיע לידיעתנו, זה ברור כשמש.

מאיר שפיגלר: אנחנו לא יודעי כליות ולב.

מאיר שפיגלר: כל דבר שלעניות דעתכם ראוי ונכון לתת עליו את תשומת הלב ולמצוא לו פתרון והוא עומד על הפרק, אנחנו מאוד מבקשים להעביר אותו לידיעתנו ולידיעת כל אחד ואחד מאלה שעוסקים בדבר אצלנו, כך אנחנו עושים גם לשכת רואי החשבון.

מאיר שפיגלר: אנחנו בהחלט נתייחס לזה וניתן לזה מענה כמה שיותר מהר ובצורה הכי טובה שניתן מבחינתנו.

אודליה רוטנברג: דרך הסניפים או ישירות?

מאיר שפיגלר: את יכולה להעביר את זה גם ללשכה שלי.

אבירם וייס: בהמשך לדיון שניהלתם קודם על השקיפות, עוד נקודה שבה המערכת משפרת את השקיפות מול מקבלי השירות וזה שבוועדה עצמה במקום שהפרוטוקול ייכתב על נייר והחולה או עורך הדין יציצו מעבר לכתף של המזכיר, יש מסך גדול על הקיר וכל מה שנכתב מוצג בזמן אמת.

אורי מקלב: יפה מאוד.

אודליה רוטנברג: במרבית הוועדות זה עובד.

אודליה רוטנברג: אמרתי את זה בהתחלה ואמרתי שהשינוי המבורך הוא שאנחנו מקבלים איזשהו פרוטוקול מקדמי בזמן הוועדה עצמה.

אודליה רוטנברג: אחרי שמסיימים את חלק התלונות, אנחנו מקבלים את הנייר שמאפשר לנו לראות שהתלונות נרשמו.

אודליה רוטנברג: בעבר זו היתה בעיה.

אורי מקלב: אני מאוד מחזק את מה שאת אומרת ואני חושב שהם פתוחים גם לשמוע.

אורי מקלב: חשוב להגיד את הדברים האלה מצד הלקוחות.

אורי מקלב: קודם כל, אנחנו שמחים שהמערכת ממשיכה באותה תנופה ובאותם היקפים, ואני גם מקווה שבאותם תקציבים.

אורי מקלב: אני חושב שזו החלטה נכונה.

אורי מקלב: טוב שבאת, ולו רק בגלל זה.

אורי מקלב: זה חשוב.

אורי מקלב: אחרי שאנחנו שומעים את הדברים האלה אנחנו יותר רגועים.

אורי מקלב: אנחנו מחזקים את ידיך ומאחלים לך הצלחה בתפקידך כמנכ"ל הביטוח הלאומי שהוא תפקיד בחשיבות ובאחריות מאוד מאוד גדולה.

אורי מקלב: אנחנו שמחים שאנחנו אלה שנלווה את הפרויקט הזה כמו שאנחנו מלווים משרדי ממשלה אחרים.

אורי מקלב: זה פרויקט שיש לו נגישות עצומה וגדולה ועם ממשק הכי גדול עם האזרחים.

אורי מקלב: המערכת הזו משפרת לאין ערוך ותשפר בעתיד לאין ערוך את השירות לאזרח.

אורי מקלב: התרשמנו שהיא גם כלי עבודה מקצועי.

אורי מקלב: כשיש לאנשי המקצוע הכלים הטובים ביותר להתמקצעות, השירות משתפר והוא נהיה יותר אמין ויעיל.

אורי מקלב: אנחנו צריכים היום לחזק אתכם.

אורי מקלב: אם היתה פגיעה כאן בעובדים דרך הוועדה, אנחנו מתנצלים ומצרים על כך.

אורי מקלב: לא זו היתה כוונתנו.

אורי מקלב: תפקידנו בסופו של דבר הוא לפקח ולבקר, אבל בוודאי לא לפגוע.

אורי מקלב: אנחנו מחזקים את ידיכם ואנחנו רואים את עבודתכם כעבודת קודש.

אורי מקלב: אנחנו גם מייחלים להצלחתכם בפרויקט הזה.

אורי מקלב: בוועדה הזו ובוועדות אחרות בוודאי אנחנו רואים עד כמה חשוב לייעל את המערכות השונות.

אורי מקלב: יצאתם מהקיבעון שהיה בדברים שאני מלווה וישנה תפיסה אחרת שצריך להגדיל ולהרחיב אותה הלאה.

אורי מקלב: אין ספק שהמערכת הזו בשילוב תפיסה אחרת וחידושים טכנולוגיים ומערכות דיגיטליות יכולים להביא לשינוי הדרמטי שבוודאי נראה אותו.

אורי מקלב: יאיר, תזכור שאני הייתי הראשון שאמרתי שהמערכת הזו תקבל פרס בזכות זה שהיא מוצלחת.

אורי מקלב: אני מנבא את זה.

אורי מקלב: צהריים טובים, תודה רבה לכם.