ועדת המשנה לבחינת מוכנות העורף, כנסת 20, פרוטוקול מספר 37, 2018-10-15 09:00

עמיר פרץ: בוקר טוב.

עמיר פרץ: אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, שמקפיד להשתתף איתנו בוועדה להגנת העורף.

עמיר פרץ: אין ספק שהנוכחות שלו כאן

עמיר פרץ: מחזקת את הפעילות שלנו ונותנת לנו גיבוי חשוב ביותר בהתמודדות עם השאלה שהופכת מיום ליום להיות מרכזית במדינת ישראל – הגנת העורף.

עמיר פרץ: הגנת העורף זה מכלול, זו תפיסה שעליה מדינת ישראל שוקדת ומנסה להגיע לתוצאות הרצויות.

עמיר פרץ: אנחנו הגדרנו שהגנת העורף היא מצב שבו מדינת ישראל מסוגלת לאפשר לאזרחיה לקיים חיי שגרה הן בזמן מתיחות והן בזמן עימות.

עמיר פרץ: זה בעצם המבחן המרכזי של מדינת ישראל – האם כאשר חיילינו נלחמים בחזית העורף ממשיך לקיים חיי שגרה, ממשיך לקיים את הכלכלה, ממשיך לקיים את הפעילות במוסדות החינוך.

עמיר פרץ: לעומת מצב שיש מתיחות, או חלילה עימות, והשגרה נפגעת.

עמיר פרץ: אני חושב שזו הנקודה שאליה צריכים להגיע ולשם אנחנו צריכים לשאוף.

עמיר פרץ: אני מברך על כך שהגורמים השונים שפועלים בעניין ממשיכים לשקוד על התפיסה, שהולכת ומתחזקת, של שילוב בין הגנה אקטיבית לבין הגנה פאסיבית.

עמיר פרץ: זה כולל כמובן גם את מערך השירותים הנדרש על ידי כל הרשויות, החל מהרשויות המקומיות וכלה בכל משרדי הממשלה על כל שלוחותיהם.

עמיר פרץ: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת כדי לברך את חברנו ווה על כך שהוא נבחר לתפקידו כראש רח"ל.

זאב צוק רם: עוזר שר הביטחון לעורף וראש רח"ל.

עמיר פרץ: ראש רח"ל החדש-ישן מכיר את כל הנושאים על כל מורכבויותיהם, ובוודאי יהיה לו קל להיכנס לתפקיד, להיכנס לנעליו של טרייבר.

עמיר פרץ: אני מקווה שאכן תגדיר את משימותיך, תציב לנו יעדים, ואני מקווה שנצליח להגשים את הדבר המרכזי שלאורו אנחנו פועלים – שיהיה חוק עורף בישראל, שיתכלל את כל השאלות, יכניס אותן לתוך מסגרת של אחריות, מחויבות וביצוע.

עמיר פרץ: אני רוצה להכריז על הישיבה כישיבה פתוחה לפי סעיף 120(ב) לתקנון הכנסת, ומבקש מכל דובר לקחת זאת בחשבון.

עמיר פרץ: אני מודה לחברי הכנסת שהגיעו – חבר הכנסת מיקי לוי, חבר הכנסת איל בן ראובן.

עמיר פרץ: אני נותן את זכות הדיבור לפתיחת המושב ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון.

עמיר פרץ: בבקשה.

אבי דיכטר: יו"ר ועדת המשנה עמיר פרץ ביקש לכנס את הדיון, ובצדק.

אבי דיכטר: הוא ביקש לכנס את זה עם הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון, מאחר שזזנו קצת קדימה בעקבות ההחלטה בקבינט.

אבי דיכטר: החלטנו לא רק לתכנן תכניות אלא גם לשים בצדן תקציב.

אבי דיכטר: מדובר בתקציב רב-שנתי משמעותי מאוד.

אבי דיכטר: אבל אני רוצה להתייחס לדברים מזווית קצת אחרת.

אבי דיכטר: כשקורים בעולם אסונות טבע בסדרי הגודל שחווינו בתקופה האחרונה – רעידת אדמה, שיטפונות – אתה פתאום רואה את ההבדלים העצומים בין מדינות שיש להן מוכנות גבוהה יותר לבין מדינות שאין להן.

אבי דיכטר: בין מדינות שחיזקו מבנים לבין מדינות שלא עשו את זה.

אבי דיכטר: וההבדלים הם עצומים.

אבי דיכטר: אתה מסתכל על ארצות הברית ואינדונזיה – הדבר היחיד שמשותף להן הוא שהן מתחילות ב-א'.

אבי דיכטר: בכל השאר אין שום דמיון.

אבי דיכטר: אתה רואה את ההתנהלות באינדונזיה ואתה מבין למה באמת צריך להתכונן.

אבי דיכטר: ועמיר פרץ מקפיד כל הזמן לדבר גם על הנושא של מוכנות למקרה של מלחמה בעורף, אבל גם על מקרה של רעידות אדמה ואסונות טבע.

אבי דיכטר: אגב, עמיר, אני שוחחתי עם יושב-ראש ועדת הפנים, יואב קיש.

אבי דיכטר: גם הם עוסקים בנושא של מוכנות לרעידות אדמה.

אבי דיכטר: המוכנות לרעידת אדמה והמוכנות למלחמה – בסופו של דבר זה אותם אנשים, אותם כלים, אותן שיטות, והתקציבים הם תקציבים דואליים, הם מהווים הכנה גם לזה וגם לזה.

אבי דיכטר: אני אומר לעצמנו – גם לחברי ועדת החוץ והביטחון, גם לחברי ועדת המשנה למוכנות העורף, גם לחברי הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון וגם למשתתפים ולאורחים – כשאנחנו מדברים על מוכנות העורף, אין ברירה – אנחנו חייבים להסתכל על המוכנות ברמה השלמה.

אבי דיכטר: עכשיו יש לנו את ההזדמנות – ולא שרצינו אותה – להסתכל הצדה, על מדינות שלמדו והתכוננו לדברים קטסטרופליים בסדר גודל של רעידות אדמה או פגעי טבע אחרים, לעומת מדינות אחרות שהן פחות מוכנות.

אבי דיכטר: אני חושב שהנושא הזה חשוב מאוד מבחינת הוועדה.

אבי דיכטר: עמיר, אני לא יודע אם אנחנו מקבלים בוועדת המשנה באופן מסודר דוחות על מה היה באינדונזיה, אבל זה מאוד מעניין.

אבי דיכטר: זה מזכיר לי דיון אחר: אנחנו תמיד מסתכלים מה יש לחיזבאללה ומה יש לחמאס, בזמן שיש לנו כל שבוע ירי של טילים מתימן לסעודיה.

אבי דיכטר: זה שיעור מאלף, להבין מה קורה שם.

אבי דיכטר: ושוב, אנחנו יכולים ללמוד הרבה מאוד ממקרים שלצערי קרו בתקופה האחרונה, שבאמת רואים הבדלים עצומים בין המדינות.

אבי דיכטר: זה שיעור מאלף עבורנו גם לדיונים האלה.

עמיר פרץ: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: אני הגשתי את הבקשה לדיון מהיר עוד בחודש יוני.

מיקי לוי: לצערי חלפו מאז חמישה חודשים, אחרי דחיות רבות בעניין הזה.

מיקי לוי: אני עקבתי אחרי מהלך העברת התקציב ולא מצאתי אותו ובגלל זה נזעקתי לעניין וביקשתי את הדיון.

מיקי לוי: ומכיוון שאני גם חבר בוועדת הכספים, בשבוע שעבר, במהלך הפגרה, נקראתי לפתע פעם נוספת כדי לאשר תקציב של מעל 150 מיליוני שקלים עבור התכנית.

מיקי לוי: אז קודם כול, אני מברך על כך, וגם אמרתי בשבוע שעבר בוועדת הכספים – או, משיח בשערי ירושלים.

מיקי לוי: מהאנשים שיושבים מולנו לא ברור לי איך אתם בחודשיים וחצי – ואני לא בא אליכם בטענות, אני בא אלינו בטענות – יכולים לנצל תקציב כזה גדול, אלא אם כן יש הרשאה להתחייב והתחייבויות שעברו משנה לשנה.

מיקי לוי: אבל אני מאוד מודאג כשזה נדחה לרגע האחרון וכשמתחילים להביא מהיקב ומהגורן לטובת נושא כזה חשוב.

מיקי לוי: אני רוצה לשמוע איך אפשר לשים את הכסף הזה כך שאגורה ממנו לא תחזור לקופת האוצר.

מיקי לוי: לפני כמה חודשים הכריזה הממשלה על תכנית מפורטת למיגון הצפון, ואני מבקש במהלך הדיון הזה לדעת את לוח הזמנים למימון התכנית, את החלוקה התקציבית על פני השנים הבאות, ואת היכולת להשתמש באותו כסף שהועבר על ידנו ביום רביעי האחרון – שגם שם כעסתי על כך שזה מגיע חודשיים וחצי לפני סיום השנה ולא הרבה לפני כן, כדי שהדרג המקצועי יוכל לתכנן ולבצע את עבודתו נאמנה.

מיקי לוי: לטעמי טווח הזמנים קצר מאוד וצריך לראות מה סדר העדיפויות.

מיקי לוי: אם יש לכם תכנית מגירה אני אשמח מאוד לדעת איך זה מתחלק, באיזה יישובים ומה עושים.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, אני שואל למה הכסף הועבר רק עכשיו, למה רק ביום רביעי שעבר.

מיקי לוי: הרי יש החלטה כבר מלפני שישה חודשים, כשהיה מספיק זמן.

מיקי לוי: זאת במיוחד לנוכח כל נושא החיזבאללה וההתחזקות של הכוחות האיראנים בגבול סוריה.

מיקי לוי: אני לא בא בטענות אליהם, כי הכסף לא בא בזמן, וזה חבל, חבל מאוד.

מיקי לוי: ותכף נשמע אם אפשר למצות את 150 מיליוני השקלים.

עמיר פרץ: חבר הכנסת איל בן ראובן, בבקשה.

איל בן ראובן: א', ברכות חמות ל-ווה, חברי וידידי משכבר הימים.

איל בן ראובן: אני גם רוצה לברך פה את האורחות שלנו מ"נשים עושות שלום" – אולי תעזרו לנו כדי שלא נצטרך להשתמש במה שאנחנו מדברים עליו פה כל כך הרבה, אינשאללה.

איל בן ראובן: אני חושב שאנחנו עוסקים היום באחד הנושאים החשובים ביותר ברמה הלאומית.

איל בן ראובן: יושב-ראש ועדת המשנה ויושב-ראש הוועדה – אני חושב שיש לנו חלק מאוד רחב ומאוד חשוב באותה תכנית, באותו סכום כסף שהוגדר והוקצב על ידי ממשלת ישראל, אותם חמישה מיליארד, לטובת מיגון הצפון.

איל בן ראובן: אני חושב שיש לנו פה איזושהי הזדמנות מעניינת לגבי הטיפול בנושא המיגון ונושא רעידות האדמה.

איל בן ראובן: יש בטיפול בשניהם מרכיבים דומים, ויש לנו כאן הזדמנות.

איל בן ראובן: אני חושב שתפקידנו כאן הוא לעקוב בצורה מאוד פרטנית והדוקה על נושא מימוש התכנית.

איל בן ראובן: אני חושב שהמבחן כרגע הוא מבחן התוצאה, ולזמן יש משמעות כאן.

איל בן ראובן: אין צורך לחזור ולדבר על המצב בצפון היום מבחינת הנושא של המיגון ומבחינת מה שאנחנו רוצים שיהיה לתושבים.

איל בן ראובן: דיברנו על זה כבר עשרות פעמים.

איל בן ראובן: אני חושב שהיום אנחנו נמצאים בהבנה אחרת לעומת מה שהיינו לפני כך וכך שנים, וכבר יש היום אמירה של ממשלת ישראל, "קחו כסף ותעבדו על זה".

איל בן ראובן: אני אומר לכם, כתושב הצפון אני מתכוון לעקוב אחרי מימוש התכנית הזאת ברמה של שבוע וחודש.

איל בן ראובן: לראות שהדברים מתקדמים.

איל בן ראובן: אבל קודם כול צריך לראות תכנית.

איל בן ראובן: אני מצפה לראות תכנית שאומרת איך הדבר הזה מתפרס.

איל בן ראובן: כי הפוטנציאל שדבר כזה יחליק לנו בין האצבעות הוא מאוד גדול, ולכן צריך לראות שתהיה תכנית הדוקה שאומרת מה עושים, איפה, מתי, איך ולמה – כדי שבאמת נגיע למימוש התכנית הזאת.

איל בן ראובן: אני מתנצל שאני תכף צריך לעזוב, לטובת חוק בנושא מניעת עישון במדינת ישראל.

איל בן ראובן: אבל אנחנו נעקוב באופן מאוד הדוק על התכנית ועל הביצוע.

איל בן ראובן: שיהיה בהצלחה, ווה, יש לך משימה רצינית.

עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב, בבקשה.

עמיר פרץ: אבל בקצרה, כדי שנוכל להתחיל בדיון עצמו.

מרדכי יוגב: ברכות לידידנו וחברנו תא"ל במיל' ווה, על התפקיד הישן-חדש של עוזר שר הביטחון בכל נושא רשות החירום הלאומית.

מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו צריכים לפנות פה לשלושה שיושבים פה כאחד, ולרביעי: פיקוד העורף, ווה, המל"ל – ומשרד האוצר.

מרדכי יוגב: אני מצטרף לחברי איל בן ראובן, לא צריך לדבר פה על האיומים בצפון, אבל אין ספק שהם פי עשרה מהאיומים על רצועת עזה.

מרדכי יוגב: עוטף עזה מוגן, והצפון לא מוגן כראוי.

מרדכי יוגב: ולכן ממד הכסף, ממד הזמן וממד הביצוע – הם שלושתם ממדים קריטיים וחיוניים להצלת חיים, וצריך לפעול בהם מהר.

מרדכי יוגב: לכן אני מצפה שנקבל מצד האוצר את שחרור הכסף ומצד הגורמים האחרים את תכנון ותכלול הביצוע.

מרדכי יוגב: אני מסתכל פה על תכנית שלב א'.

מרדכי יוגב: אם ההמשך הוא בחיזוקם של מקלטים ציבוריים קיימים עד שיימצא גם ממ"ד או אפשרויות של מיגון צמוד – אז זה דבר אחד.

מרדכי יוגב: אבל אנחנו רוצים ללכת לפתרון של המיגון הצמוד לאנשים, לפחות כמו ברצועת עזה, ולא לפתרון של ריצה אל המקלט הציבורי, מה שייפגעו כתוצאה ממנו אנשים.

מרדכי יוגב: זה פלא בעיניי, אבל אני משאיר להסברים שלכם מדוע בתוך 150 מיליון השקל הראשונים לא מוקצה הרבה יותר למיגון צמוד, ו-52 מיליון, שזה למעלה משליש, מוקצה - - -

עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב, אנחנו נהיה יותר חכמים אחרי שנשמע אותם.

מרדכי יוגב: אני חושב שיהיה צורך בדיוני מעקב אחת לחודש.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: אנחנו פותחים עם ווה.

עמיר פרץ: בבקשה.

זאב צוק רם: בוקר טוב לכולם.

זאב צוק רם: על שולחן העשייה שלנו מונחים שני סוגי תקציבים.

זאב צוק רם: תקציב אחד, 150 מיליון שקל, הוקצה באפריל 2018 - - -

שמואל לטקו: יש תכנית מלאה, בוא נשמע אותה קודם.

זאב צוק רם: שנייה, אני רוצה להגיד כמה דברים קודם.

זאב צוק רם: יש 150 מיליון שקל שיש לגביהם כבר תכנית מפורטת וכבר התחילו לבצע אותה – כפי שיציג גולן, רמ"ח מיגון של הפיקוד.

עמיר פרץ: יש לכם מצגת או שרק הגשתם לנו ניירות?

שמואל לטקו: גם עוד לא קיבלנו את התכנית הגדולה של המיגון.

זאב צוק רם: איזו תכנית גדולה?

שמואל לטקו: התכנית שאושרה של החמישה מיליארד שקלים.

שמואל לטקו: אנחנו רוצים לשמוע אותה.

זאב צוק רם: אתם תשמעו אותה.

זאב צוק רם: דבר שני, ביולי 2018 נאמר בהחלטת קבינט שצריך להקצות חמישה מיליארד שקל לכל הנושא של טיפול במיגון עד קו 40 – שזה לאו דווקא הצפון – וחיזוק לרעידות אדמה.

זאב צוק רם: בנקודת הזמן של דיון הקבינט הוקצו 500 מיליון שקל לביצוע, כאשר מתוכם אנחנו יכולים לספור כבר 136 נקודה משהו מיליון שקל שלגביהם יש לנו תכנית הלכה למעשה.

זאב צוק רם: קבענו שמ-0 עד 1, ב-21 יישובים צמודי גדר, יהיה בעדיפות ראשונה גם מיגון מלא לכולם, במקביל למה שעשינו ביישובי העוטף, ויהיו גם מרכיבי ביטחון לאור איום מסוים שנמצא שם, שלא נפרט לגביו.

זאב צוק רם: מעבר ל-136 נקודה משהו המיליונים, שאר התקציב נמצא בתוך משרדי הממשלה.

זאב צוק רם: כרגע אנחנו במסגרת דיונים עם משרדי הממשלה והאוצר, ועלי בינג יציג לאחר מכן את כל התהליך שמתקיים.

זאב צוק רם: ברגע שנדע בדיוק מה יש לנו אנחנו נתחיל - - -

עמיר פרץ: ווה, מה לגבי ה-136?

זאב צוק רם: הוא יוצג מיד על ידי גולן.

זאב צוק רם: אלה כספים שאנחנו כבר מתחילים לעבוד איתם.

עמיר פרץ: ווה, האם כל ה-136 הלכו ל-0 עד 1?

זאב צוק רם: נכון.

זאב צוק רם: 21 יישובים, מיגון מלא פלוס מרכיבי ביטחון.

עמיר פרץ: זה נכון מה שהוא אומר, או שיש שוני?

אל"מ גולן ואך: רובם ככולם, למעט שבעה מיליון שהולכים לקריית שמונה, שהיא 0 עד 2.

עמיר פרץ: כלומר, זה כסף שרובו ככולו הלך ל-0 עד 1.

עלי בינג: זו החלטה שעוד צריכה התקבל, היא עוד לא התקבלה.

עלי בינג: דיוני הוועדה הקדימו אותנו, אנחנו עוד עובדים על זה.

עמיר פרץ: על ה-136 מיליון האלה אני שומע כבר כל השנה.

עלי בינג: לא, אתה שומע על ה-150.

עלי בינג: על ה-136 מיליון אתה שומע רק מיום רביעי האחרון.

מיקי לוי: זה עבר בוועדת כספים רק ביום רביעי האחרון.

מיקי לוי: על זה התרעמתי.

עלי בינג: אני אעשה סדר.

עלי בינג: יש 150 מיליון שכבר עברו, שעליהם אתה שמעת כבר מספר פעמים.

עלי בינג: הם גם הוצגו בוועדה הזאת כמה וכמה פעמים.

עלי בינג: מעבר לזה יש 136 מיליון חדשים, שעברו בוועדת הכספים רק ביום רביעי האחרון.

עמיר פרץ: בסדר, זה מה שאני רציתי להבין.

עפר שלח: רגע, עמיר, אני רוצה לשמוע למה הם מיועדים.

עלי בינג: עוד משפט בדיוק לגבי זה.

עלי בינג: יש תכנון ראשוני ש-ווה וגולן יציגו, אבל עוד לא סיימנו את התמיכה הממשלתית - - -

עמיר פרץ: סליחה, הבהרת מה שביקשתי, אחר כך נגיע לפירוטים.

עמיר פרץ: ווה, הלאה.

זאב צוק רם: באזורי הסיכון מבחינת רעידות אדמה ניתחנו מה אנחנו צריכים לעשות.

זאב צוק רם: כדי לסבר את האוזן אגיד שבאותם יישובים שנמצאים לאורך הקו של ליבת רעידות האדמה בישראל, כולל שבר יגור ואזור חיפה והמפרץ והכרמל, יש לנו סדר גודל של 29,407 יחידות דיור, שזה עלות של 3.9 מיליארד שקל רק בשביל ביצוע החיזוק הזה מפני רעידות אדמה.

שמואל לטקו: המדינה צריכה לממן את זה?

זאב צוק רם: כן, זה מה שהמדינה צריכה לממן.

עלי בינג: שנייה, זה רק סך העלות, זה עוד לא סוכם.

קארין אלהרר: מה לגבי הביצוע?

עמיר פרץ: חברים יקרים, תנו ל-ווה להמשיך להציג את הדברים.

זאב צוק רם: תראו, לא פעם עולה המחשבה האם אנחנו באמת צריכים לחזק את כל המבנים האלה, בזמן שאנחנו בונים מערכת התרעה שתיתן לנו התרעה בסדר גודל של בין 10 שניות ל-20 שניות ואפילו יותר.

זאב צוק רם: עולה השאלה האם אנחנו באמת צריכים למגן את כל הבתים.

זאב צוק רם: כי מדובר בתקציב של ארבעה מיליארד עוד לפני שדיברנו על המיגון בכלל אלא רק על רעידות אדמה.

זאב צוק רם: אלה תקציבים שאנחנו יכולים לדבר עליהם סביב השולחן, אבל כנראה לא נראה אותם בעשר השנים הקרובות על שולחננו לביצוע.

זאב צוק רם: ולכן הנושא של מתן ההתרעה הוא מרכיב מאוד משמעותי.

זאב צוק רם: ב-2020 תהיה לנו מערכת "תרועה", שתיתן התרעה מצוינת למדינת ישראל.

זאב צוק רם: אנחנו צריכים להוסיף עוד כ-30 מיליון שקל כדי לסיים את העברת ההתרעה, אבל בסך הכול הפרויקט הזה הולך ומתקדם.

איל בן ראובן: הוא מתוקצב כבר?

זאב צוק רם: הוא מתוקצב כולו לביצוע, ואנחנו נצטרך להוסיף כסף רק לצורך הפצת ההתרעה, אבל מדובר בסכום.

זאב צוק רם: ..

זאב צוק רם: מלבד אותה מערכת התרעה, שנקבעה בהחלטת ממשלה ומתוקצבת ומבוצעת, אנחנו כבר שמנו מעל 50% מהסנסורים בתוך האדמה לאורך קו השבר.

קארין אלהרר: אבל מה תעזור ההתרעה אם אין מה לעשות באותו רגע?

זאב צוק רם: יש מקומות שבהם עשר שניות זה זמן מציל חיים.

זאב צוק רם: ויש מקומות שזה גם 20 ו-30 שניות.

זאב צוק רם: זה זמן משמעותי.

זאב צוק רם: לסיכום, הכסף שיש לנו ביד הוא 150 לביצוע, פלוס 136 שאותם גולן יפרט.

עמיר פרץ: ווה, אתה אמרת מספר של 3.9 מיליארד שקל לחיזוק מבנים.

עמיר פרץ: האם הסכום הזה הוא מחוץ לחמישה מיליארד של התכנית הגדולה שאושרה בקבינט, או שזה חופף?

זאב צוק רם: זה כנראה יהיה חופף.

עמיר פרץ: אל תגיד לי "כנראה", תגיד לנו את התוצאה.

זאב צוק רם: חבר הכנסת עמיר, זה עוד לא נקבע בהיבט המקצועי.

זאב צוק רם: לא סתם אמרתי את מה שאמרתי - - -

עמיר פרץ: ווה, כשאתה מציג את התכניות ומציג את ההערכה הכספית שלך, האם החמישה מיליארד המתוכננים מיועדים לתחומים אחרים שאינם קשורים לרעידות אדמה, כמו ששמעתי את שר הביטחון, שהגדיר מ-0 עד 1, מ-1 עד 9, מ-9 עד 20 ומ-20 עד 40, בשאלות שקשורות בהיערכות ביטחונית?

עמיר פרץ: או האם מבחינתך הכסף הזה הוא חופף?

זאב צוק רם: אני מסביר.

זאב צוק רם: החמישה מיליארד שנאמרו בקבינט הם לטובת מיגון וחיזוק מבנים לרעידות אדמה.

זאב צוק רם: אני רק מציין שמתוך החמישה מיליארד, כדי לחזק את המבנים לאורך קו השבר צריך כסף בסדר גודל של ארבעה מיליארד.

עמיר פרץ: ווה, זה חופף?

זאב צוק רם: זה חופף.

עמיר פרץ: אז אם זה חופף אז אין לך שום סיבה לומר שהאתגר של התקציב הזה הוא גדול, כי הממשלה והקבינט הצהירו בקול תרועה גדול שהם מתקצבים חמישה מיליארד.

עמיר פרץ: גולן, בבקשה.

אל"מ גולן ואך: בפני חברי הוועדה יש דף שהוא דין וחשבון של התקציב הקודם שניתן, ה-150 מיליון.

אל"מ גולן ואך: חילקנו אותו משתי סיבות.

אל"מ גולן ואך: אחת, כדי לתת דוח על תקציב שניתן בעבר.

אל"מ גולן ואך: השנייה, כדי להסביר למה אין כרגע את אותו דף לגבי 500 המיליון הנוספים.

אל"מ גולן ואך: התקציב הזה ניתן באפריל - - -

שמואל לטקו: גולן, תציג את התכנית השלמה קודם כול, זה מה שביקשנו.

שמואל לטקו: תציג את התכנית הגדולה שהוצגה לקבינט.

אל"מ גולן ואך: התכנית הגדולה שהוצגה לקבינט היא לא מה שנמצא בפניכם.

אל"מ גולן ואך: אני רוצה לעשות סדר במושגים, כי יש כל מיני מספרים שעפים פה באוויר.

עמיר פרץ: תעשה את זה בדרכך, אבל תגיע לתכנית הגדולה.

אל"מ גולן ואך: אני אגיע לתכנית הגדולה.

אל"מ גולן ואך: התכנית הקודמת – הקודמת, לא זאת שאישר הקבינט – הייתה תכנית של 150 מיליון, שהתעסקה במיגון ציבורי – לא פרטי – עד קו ה-20 ק"מ.

אל"מ גולן ואך: זה מה שמוצג בפניכם.

אל"מ גולן ואך: התכנית מפורטת לרמת הבניין, ומתוכה כבר מומשו הלכה למעשה כשליש.

אל"מ גולן ואך: ישבנו פה לפני מספר חודשים ואמרנו שעד סוף שנת 2018 כל המקלטים הציבוריים עד קו ה-0 עד 9 יהיו כשירים במאה אחוז, וכך קורה – אנחנו עד כה סיימנו 90% מכלל המקלטים, כולל מזגנים, כולל מערכות נעילה מרחוק, שיגיעו גם הן.

אל"מ גולן ואך: כל יתר הדברים, כולל בריאות – התקציב אמור להגיע למשרד הבריאות, אבל למעשה הוא כבר הוקצה – כולל רווחה, מוסדות חינוך, מיזמי בנייה במגזר הלא-יהודי – אלה מיזמים שכבר יצאו לתכנון וחלקם כבר מתוכננים הלכה למעשה.

אל"מ גולן ואך: אז זה לגבי התכנית של ה-150 מיליון.

אל"מ גולן ואך: זה מה שהיה.

עמיר פרץ: זאת אומרת ש-150 מיליון הוקצו, אבל טרם הושלם הביצוע.

אל"מ גולן ואך: נכון.

אל"מ גולן ואך: שליש כבר בוצע.

עמיר פרץ: מתי להערכתכם יושלם הביצוע של ה-150 מיליון?

אל"מ גולן ואך: לא לפני עוד שנתיים.

אל"מ גולן ואך: למה?

אל"מ גולן ואך: כי יש חלקים - - -

עמיר פרץ: זה אומר שהמערכת לא מסוגלת להכיל ביצוע של סכומים כאלה.

זאב צוק רם: היא מסוגלת.

אל"מ גולן ואך: רגע, אני יודע לענות על זה.

אל"מ גולן ואך: כל הליך של תכנון בנייה במדינת ישראל אורך זמן.

אל"מ גולן ואך: כאן מדובר במבנים קיימים, חלקם בבעלות פרטית, חלקם מבנים שהסטטוטוריקה עליהם מוטלת בספק, האם זה בבעלות הרשות או בבעלות אחרת – ולכן, מרגע הינתן התקציב זה אורך שנתיים.

עמיר פרץ: גולן, אנחנו כבר בשלב שמערכת ההסברים כבר לא רלוונטית.

עמיר פרץ: אותי מעניין דבר אחד: האם ההקצאה מהאוצר הגיעה?

עמיר פרץ: הגיעה.

אל"מ גולן ואך: נכון.

עמיר פרץ: האם ההקצאה הזאת חולקה לפי יעדים?

עמיר פרץ: חולקה.

אל"מ גולן ואך: נכון.

עמיר פרץ: אז עכשיו תן לנו לוח זמנים לביצוע.

עמיר פרץ: כי זה לא מרגש אותי שרשום לו עשרה מיליון ברשות המקומית.

אל"מ גולן ואך: התכנית שפה, אני אחראי על כל שקל שנמצא בה, ואנחנו יודעים לתת דין וחשבון ברמת המבנה – מה הסטטוס שלו, מתי התחיל שלב התכנון ומתי יתחיל שלב ההיתר.

אל"מ גולן ואך: כשמדובר במבנים קיימים, רק שרלטן יגיד שאפשר לבצע בנייה במבנים קיימים בסדר גודל כזה בפחות משנתיים.

אל"מ גולן ואך: אני עשיתי את מיגון עוטף עזה, עשיתי פרויקט של 70 מיליון שקל, ולקח לנו חמש שנים לעשות אותו.

אל"מ גולן ואך: אז נכון שיחד עם מינהל התכנון עשינו בצפון מספר תמ"אות כדי לקצר את שלבי התכנון, ובשלב הבא, של ה-500 מיליון, לחלק מהמבנים בכלל לא נצטרך היתרים ולכן פרקי הזמן יהיו קצרים יותר.

אל"מ גולן ואך: אבל אני מדבר כרגע על התכנית הקיימת.

עמיר פרץ: יורם, בבקשה.

יורם ישראלי: א', אני מברך על הדיון הזה.

יורם ישראלי: אנחנו ב-12 בספטמבר 2017 הנחנו אבן פינה לבית ספר יסודי, 18 כיתות, כולל ממ"דים, בעלות של 30 מיליון שקל, וב-1 בספטמבר, פחות משנה אחר כך, פתחנו אותו ולומדים בו ילדים.

יורם ישראלי: לכן – תביא את הכסף למועצה, אנחנו נעשה את זה.

יורם ישראלי: אני ממשיך להיות אחראי על החירום גם אחרי הבחירות של הרשויות המקומיות, ואני אומר - - -

עמיר פרץ: את ה-30 מיליון קיבלת?

יורם ישראלי: את ה-30 מיליון של משרד החינוך להקמת בית ספר.

יורם ישראלי: אם תביא לי מפיקוד העורף כסף לבניית ממ"דים, לחיזוק מוסדות חינוך, אנחנו נעשה את זה.

יורם ישראלי: בפחות משנתיים.

יורם ישראלי: רק תביא את הכסף.

יורם ישראלי: כל הזמן מדברים, אבל לא מביאים את הכסף.

אורן אסף חזן: כל הבעיה זה כסף?

יורם ישראלי: כן.

יורם ישראלי: תביא את הכסף.

עמיר פרץ: חברים, בואו נמשיך.

אל"מ גולן ואך: אני חושב שחיים ילין יוכל אחר כך להגיד לכם איך מתנהלת תכנית - - -

חיים ילין: עמיר, תן לי להעיר הערה קטנה.

חיים ילין: אתה כשר הביטחון לשעבר, ופיקוד העורף, אתם יכולים לעשות דברים שראש רשות לא יכול לעשות – חתימה על מפעל מציל חיים.

חיים ילין: לא אנחנו יכולים לחתום על המושג הזה, אבל ברגע ששר הביטחון, שכתוב בחקיקה, או מישהו מטעמו – שלרוב זה הפיקודים – ברגע שהם חותמים על מפעל מציל חיים אז אתה לא צריך היתרים, אתה לא צריך כלום, אתה יכול לרוץ בשטח ולעשות תוך כדי תנועה את כל מה שצריך לעשות.

חיים ילין: לכן אני אומר שזה לא רק הרשות, אלא צריך לעבוד ביחד.

חיים ילין: שני גופים שעובדים ביחד מקדמים את הנושא הרבה יותר מהר מאשר כל אחד לחוד.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: גולן, תמשיך בבקשה.

אל"מ גולן ואך: אני רק רוצה לחתום את העניין: אני אומר פה דברים באחריות, מתוך ניסיון רב ומתוך עבודה הדוקה עם מינהל התכנון.

אל"מ גולן ואך: מי שחושב שניתן לקחת מעל 150 מוסדות קיימים ולגמור אותם בפרק זמן של פחות ממה שאמרתי, מוזמן להראות לי איך עושים את זה.

אל"מ גולן ואך: וכמו שחיים ילין אומר, אנחנו גוף יחסית זריז והכסף נמצא אצלנו.

אל"מ גולן ואך: אני עובר לתכנית הבאה, של החמישה מיליארד שקלים.

אל"מ גולן ואך: יש לנו 500 מיליון שקלים שנצבעו על ידי משרד האוצר.

עמיר פרץ: שזה לא כולל לא את ה-150 ולא את ה-136?

אל"מ גולן ואך: לא כולל.

אל"מ גולן ואך: שמתי את ה-150 בצד.

עמיר פרץ: וגם את ה-136?

עמר בר-לב: ה-136 זה מתוך ה-500 מיליון.

אל"מ גולן ואך: מתוך ה-500 מיליון, שהיו אמורים להיות הנתח הראשון מתוך עשרה תשלומים לעשור הקרוב, עברו בוועדת הכספים בשבוע שעבר 136 מיליון שקלים.

אל"מ גולן ואך: יתר התקציב אמור להיות מתוך התקציבים של משרדי הממשלה, רובם ככולם מתוך תקציב שיועד לחיזוק מבנים לרעידות אדמה.

אל"מ גולן ואך: ישבנו כבר עם ארבעת המשרדים - - -

עמיר פרץ: "יתר התקציב" זה ההשלמה ל-500 מיליון, לא לחמישה מיליארד, נכון?

אל"מ גולן ואך: נכון, השלמה ל-500 מיליון.

עמיר פרץ: חשוב שנהיה מסודרים, אחרת נאבד את הידיים והרגליים מרוב מספרים.

עמיר פרץ: אז אמרנו שיש 150 מיליון שהם מחוץ לתקציב הכולל של התכנית הגדולה, הם כבר נמצאים בביצוע, ולהערכתך זה ייקח שנתיים.

עמיר פרץ: חוץ מזה, בתוך החמישה מיליארד יש לנו 136 מיליון שהם מתוך ה-500 מיליון שקיבלו את העדיפות הראשונה, נכון?

אל"מ גולן ואך: נכון.

אל"מ גולן ואך: לגבי ה-136 מיליון אני איגע תכף בסדרי העדיפויות.

אל"מ גולן ואך: לגבי יתר התקציב של משרדי הממשלה, ישבנו עם ארבעת המשרדים המרכזיים בתכנית הזאת – שזה גם בינוי ושיכון, גם רווחה, גם בריאות וגם חינוך – וניסינו להבין מה מתוך התקציב כבר צבוע לתוך פרויקטים קיימים.

אל"מ גולן ואך: אני רוצה רגע להתייחס למה שאדוני היושב-ראש דיבר עליו קודם לכן.

אל"מ גולן ואך: החפיפה בין חיזוק לבין מיגון קיימת בחלק מהמקרים, אבל היא לא חופפת, בוודאי לא לחלוטין.

אל"מ גולן ואך: ווה הציג פה מספר מסוים של מבנים שצריך לחזק.

אל"מ גולן ואך: אם ניקח לדוגמה את בתי החולים נראה שרוב רובו של החיזוק לרעידות אדמה לא נעשה באמצעות הוספת מרחבים מוגנים.

אל"מ גולן ואך: מדובר בעצם בלשבור את המעטפת סביב העמודים וחיזוק העמודים, ואתה לא מרוויח מזה מרחב מוגן נוסף.

אל"מ גולן ואך: כשאנחנו מדברים על משרדי הממשלה, על תקציב ההשלמה ל-500 הראשונים, הדיון הסופי יהיה אצל האלוף ביום רביעי הקרוב, ובו אנחנו נידרש להציג מה מתוך התקציב הזה חופף לתכנית ומה לא חופף אלא מתוכנן לחיזוק שלא קשור לתכנית שלנו.

אל"מ גולן ואך: אנחנו נמצאים בשלבים סופיים, ישבנו עם כל המשרדים, ואנחנו עובדים איתם בתיאום ושיתוף פעולה.

עמיר פרץ: חכה רגע, אני רוצה לפנות לאוצר.

עמיר פרץ: אני רוצה להבין את שיטת העבודה שלכם מול התכנית הזאת.

עמיר פרץ: כאשר מדברים על ההפרש בין ה-136 ל-500 – האם זה כסף נוסף, צבוע, שאתם נותנים למשרד?

עמיר פרץ: או שאתם דורשים מהמשרד להוציא את זה מתוך תקציבו הוא?

עמיר פרץ: כי אם זה מתוך תקציב הוא, ימות המשיח יגיעו...

עלי בינג: קודם כול, אנחנו עדיין בשלבי עיצוב של התכנית – גם של התכנית המלאה וגם של התכנית של ה-500.

עלי בינג: ה-500 הללו אמורים להיות בשנים 2018 ו-2019, ועכשיו זה רק 2018.

עלי בינג: מבחינת מה ששאלת, הכסף הזה זה כסף שכבר נמצא במשרדים.

עלי בינג: כרגע הוא לא תקציב תוספתי, אבל זה כסף שכבר נמצא במשרדים לטובת הנושא של מיגון וחיזוק.

עלי בינג: חלקו הוא כן כסף תוספתי, שכבר ניתן על ידי האוצר לטובת הנושא של חיזוק ומיגון.

עלי בינג: אם עד עכשיו היו משרדים שפעלו באופן עצמאי, בלי יד מכוונת, וגם לא הצליחו לבצע את הכסף הזה, אז עכשיו אנחנו רוצים לעשות איזושהי יד מכוונת ואיזשהו תכלול על ידי המל"ל ופיקוד העורף גם לגבי תקציבים קיימים, כדי לתכלל את התקציבים האלה טוב יותר ולבצע אותם.

עלי בינג: כי אחוז הביצוע בשנים האחרונות לא היה גבוה בכסף שהיה ייעודי לטובת הנושא של חיזוק ומיגון.

עלי בינג: ומעבר לזה יש את הכסף התוספתי, שהמנה הראשונה ממנו היא הכסף שעבר בשבוע שעבר בוועדת הכספים.

עמר בר-לב: אתה אומר שזה 500 מיליון לשנים 2018 ו-2019, אבל עוד רגע אנחנו בסוף 2018.

עלי בינג: בשביל זה אמרתי שבשבוע שעבר עברה המנה הראשונה בוועדת הכספים, כמעט 137 מיליון שקלים תוספתיים חדשים לגמרי - - -

עמר בר-לב: אני הייתי מצפה שעכשיו, שאנחנו כמעט בסוף 2018, שקרוב למחצית מהסכום כבר תועבר ותהיה כבר בביצוע.

עלי בינג: אבל ההחלטה רק התקבלה, חלק מהאירוע יהיה ב-2019.

עמיר פרץ: אנחנו תכף נחדד את זה, אבל כרגע אנחנו חוזרים לתכנית של החמישה מיליארד.

עמיר פרץ: בבקשה.

אל"מ גולן ואך: אני כרגע רוצה לדבר על סדרי העדיפויות בתוך ה-136.

עמיר פרץ: שמענו עליהם מספיק, יש לנו פה "עוגה" של ה-136.

אל"מ גולן ואך: לא, זה של ה-150.

עמיר פרץ: אז תעשה את זה בקיצור, כי אותי מעניין מה המסגרת הכוללת של החמישה מיליארד.

עמיר פרץ: כלומר, אני רוצה שתתחיל מהחמישה מיליארד, משם תרד ל-500 ומשם ל-150 ול-136.

עמיר פרץ: תעשה לנו סדר בעניין, אני רוצה לדעת מה סדרי העדיפויות שהממשלה קבעה.

אל"מ גולן ואך: מה שהממשלה קבעה בסדרי העדיפויות מתבסס על תכנית של חמישה מיליארד, שמתוכם 3.6 מיליארד אמורים להיות מוכוונים למיגון פרטי וחיזוק.

עמר בר-לב: לכמה שנים החמישה מיליארד?

אל"מ גולן ואך: לעשר שנים.

שמואל לטקו: מה היא כוללת.

שמואל לטקו: תפרט בכמה דקות מה יש בחמישה מיליארד האלה.

אל"מ גולן ואך: אני מתחיל לפרט.

אל"מ גולן ואך: מתוך החמישה מיליארד האלה 3.6 מוכוונים למיגון פרטי וחיזוק של מבנים פרטיים.

שמואל לטקו: עד קו ה-40?

אל"מ גולן ואך: עד קו ה-40 ק"מ, אבל בחלוקה דיפרנציאלית, כך שמי שקרוב יותר יקבל סבסוד גבוה יותר ומי שרחוק יותר יקבל השתתפות.

איילת נחמיאס ורבין: ועדיפות גם מבחינת לוחות זמנים, אני מקווה.

אל"מ גולן ואך: בוודאי, גם מבחינת לוחות זמנים וגם מבחינת גובה הסבסוד.

אל"מ גולן ואך: למשל, אם אני לוקח את קו הארבעה ק"מ, אמור להיות שם מימון של 100% לממ"ד.

אל"מ גולן ואך: מקו הארבעה ק"מ ואילך האחוזים יורדים.

אל"מ גולן ואך: אני לא אסבך את הוועדה בנתונים, אני רק אגיד ש-3.6 מיועד, על פי סדר עדיפות גאוגרפי ואיום, למיגון פרטי, מהגבול ועד קו ה-40 ק"מ.

חיים ילין: גולן, כשמדובר על 500 מיליון שקל בשנה - - -

אל"מ גולן ואך: רגע, ביקשו להתחיל בחמישה מיליארד.

עמיר פרץ: לא, חיים, סליחה.

אורן אסף חזן: היושב-ראש, אפשר שאלה?

עמיר פרץ: רגע, אני מאוד מבקש – אני ביקשתי ממנו ללכת איתנו מהרמה של התכנית הכוללת למטה.

עמיר פרץ: כשהוא יגיע לרמה של ה-500 מיליון תשאלו אותו לגבי זה.

אורן אסף חזן: לא, אבל זה לא קשור לכסף בכלל, יש לי שאלה עניינית.

עמיר פרץ: תן לו להציג את המצגת, אם תישאר כאן תקבל את כל הזמן לשאלות שלך.

אורן אסף חזן: יש לי עוד ועדות.

עמיר פרץ: גולן, בבקשה.

עמיר פרץ: אתה בעצם אומר שה-3.6 מיליארד שהם לטובת חיזוק ומיגון, שכוללים בניית ממ"דים על חשבון המדינה ברמה של 100%, וזה יורד לפי המרחק מהגבול.

אל"מ גולן ואך: זה עד השתתפות ב-100%.

עמיר פרץ: וזה חופף את ה-3.9 מיליארד שהוזכרו?

אל"מ גולן ואך: בחלקם הקטן.

עמיר פרץ: זאת אומרת שה-3.6 מיליארד של גולן מצליחים לכסות על ה-3.9 מיליארד של ווה?

זאב צוק רם: בחלק מהדברים.

זאב צוק רם: כי כשאני בונה - - -

עמיר פרץ: טוב, בואו נתקדם.

עמיר פרץ: אבל ווה, אתה מבין שזה לא מסתדר?

עמיר פרץ: אם אתה צריך 3.9 מיליארד לחיזוק מבנים לצורך רעידת אדמה, והוא לוקח 3.6 מיליארד גם לבניית מקלטים, גם לבניית ממ"דים, גם לחיזוק מבנים, אז באיזשהו מקום חסר לנו איזה מיליארד או שניים.

זאב צוק רם: אני רוצה שיובן, בחלק מהמבנים שאני עושה בהם ממ"דים אני יכול לעשות פיר ממ"דים שישמש גם כחיזוק נגד רעידת אדמה, ובחלק לא.

זאב צוק רם: אנחנו צריכים לעשות את כל המיפוי בכל אותם 24,907 יחידות דיור, וזה לא דבר של מה בכך.

זאב צוק רם: כשאנחנו נדע בדיוק מה אני יכול לחזק כך שיהיה גם ממ"ד וגם חיזוק, אנחנו נקבל תמונה מלאה.

זאב צוק רם: אבל כרגע אין לנו תמונה מלאה.

עמיר פרץ: אז מה אתה אומר?

עמיר פרץ: שאנחנו טוחנים פה מים כל השנים?

עמיר פרץ: הרי אנחנו מדברים על הנושא הזה פעם אחר פעם אחר פעם.

אורן אסף חזן: אתם מדברים רק על הכסף, אבל מה עם לתת לאנשים שרוצים לבנות ולא צריכים את הכסף כרגע?

אורן אסף חזן: יש אנשים שיש להם רק חסם של בירוקרטיה, וגם את זה לפתור עכשיו.

עמיר פרץ: נגיע גם לזה.

זאב צוק רם: יש לנו תקציב מסומן, 150 מבוצע, 136 אושר לפני שבוע ומתחילים לבצע.

זאב צוק רם: הוגדר בדיוק: 21 יישובים, מרכיבים, מיגון, ביטחון.

זאב צוק רם: זה ייקח לפחות שנתיים ימים.

עמיר פרץ: אז כמה ייקח עם חמישה מיליארד?

זאב צוק רם: ייקח יותר.

זאב צוק רם: נתנו עשר שנים.

עלי בינג: אני רוצה להבהיר: ההחלטה של הקצאת הכספים לא החליטה מה יהיו השימושים שלהם.

יוני בן-הרוש: אז איך החליטו שזה חמישה מיליארד?

עלי בינג: שנייה, אני אענה.

עלי בינג: התכנית של פיקוד העורף שגולן התחיל להציג לכם הוצגה.

עלי בינג: ..

עלי בינג: אגב, הוצגו מספר תכניות, מספר מדרגות לאישור, ועוד לא הוחלט כרגע מה השימושים.

עלי בינג: הוחלט שיהיה צוות שידון על אופן השימושים של זה.

עלי בינג: בכלל, כל הקצאת התקציב היא עד 2030, והדיון כאן קצת מקדים את הממשלה, כי עוד לא הוחלט על השימושים.

עלי בינג: מה שאפשר להציג לכם כרגע זה את העבודה שפיקוד העורף עשה לפני הקבינט, אבל לא את העבודה שנעשה - - -

סיון יחיאלי: אז אם מה שאתה אומר זה נכון אז מורחים אותנו לגמרי כבר די הרבה זמן.

קריאות: - - -

אל"מ גולן ואך: אני רוצה להשלים את הצגת התכנית.

אל"מ גולן ואך: מתוך החמישה מיליארד 3.6 מיליארד מיועדים למיגון פרטי, לממ"דים, ובמקומות שזה גם תורם לחיזוק זה מיועד גם לחיזוק.

אל"מ גולן ואך: לגבי תשתיות לאומיות – 150 מיליון שקלים מתוך החמישה מיליארד יועדו לזה.

אל"מ גולן ואך: למוסדות חיוניים – חינוך, בריאות ורווחה – יועדו 750 מיליון שקלים.

אל"מ גולן ואך: היתר מגיע לצרכים נוספים, כמו מקלטים ציבוריים, מרכיבי ביטחון ביישובים צמודי גדר, והתרעה.

איילת נחמיאס ורבין: כמה נשאר מתוך החמישה מיליארד לכל היתר?

אל"מ גולן ואך: סדר גודל של קצת פחות ממיליארד.

אל"מ גולן ואך: אז זו הייתה סקירה לגבי התכנית הכוללת.

אל"מ גולן ואך: היא הוצגה ברמת השורה, כפי שהאוצר יודע.

אל"מ גולן ואך: עכשיו, ה-500 מיליון הראשונים - - -

שמואל לטקו: רגע, אתה יכול לפרט קצת לגבי התשתיות הלאומיות?

זאב צוק רם: אנחנו עשינו את הטופ-טן של התשתיות הלאומיות, ועכשיו מגדילים ל-19.

זאב צוק רם: זה בעיקר כל מה שקשור לגז הטבעי, PRMS לתחנות הכוח הפרטיות, והשלמה של צנרת כדי שתהיה דואלית, כך שאם לא יהיה לנו גז טבעי אז נוכל להפעיל אותן באמצעות סולר.

זאב צוק רם: ולאחר מכן יש תוספת של הטופ 25, שזה השלמה ל-25 גופי התשתית שאנחנו חייבים למגן אותם.

זאב צוק רם: יש לנו רשימה מסודרת של זה.

עמיר פרץ: אז סך הכול מתוך 100 גופי תשתית שהוגדרו, 25 הם בעדיפות עליונה.

זאב צוק רם: מתוך 50 שסימנו אותם.

עמיר פרץ: הוגדרו 100, סימנתם 50, ומתוכם 25 מתקנים נמצאים בתכנית.

זאב צוק רם: בדיוק.

אל"מ גולן ואך: לגבי 500 המיליון לשנה הקרובה – התקציב היחסי שאמור היה להיות מתוכנן מתוך ה-500 מיליון היה בדיוק באותו יחס.

אל"מ גולן ואך: זאת אומרת, סדר גודל של 75% מהתקציב שניתן היה לכיוון של מיגון פרטי, והיתר היה לכיוון של יתר מרכיבי התכנית.

אל"מ גולן ואך: זאת אומרת, כ-380 עד 390 מיליון שקל אמור היה להינתן למיגון פרטי, והיתר, שזה כ-110 עד 120 מיליון שקלים – לטובת יתר המרכיבים, באותו יחס.

אל"מ גולן ואך: כרגע יש לנו ביד 136 מיליון שקלים, והם יוצגו לוועדה המשותפת שתקבל בסוף את ההחלטה מה עושים איתם, ובהינתן תקציב נוסף מתוך משרדי הממשלה, תחליט גם מה עושים איתו, כאשר יש לנו שלושה מרכיבים עיקריים שבוודאי יהיו בתכנית.

אל"מ גולן ואך: הראשון, מרכיבי ביטחון ביישובים צמודי הגדר.

אל"מ גולן ואך: יש לנו 21 יישובים צמודי גדר, ואמנם יש תקציב שנותן להם בכלל משרד הביטחון לטובת צרכים אחרים, אבל ביישובים עצמם צריך גם לחזק את הגדרות סביב היישוב, צריך להוסיף מערך של מצלמות, צריך לחזק את כיתות הכוננות, לשים מיגוניות ועוד.

אל"מ גולן ואך: יש לנו, יחד עם פיקוד הצפון, תכנית מפורטת לגבי כל אחד מ-21 היישובים צמודי הגדר.

אל"מ גולן ואך: המרכיב השני שבוודאי יהיה זה השתתפות בפרויקטים קיימים שהם עכשיו בשלבי תכנון, גם כדי לממש מהר יותר את התקציב וגם כדי להביא למצב של מבנים ממוגנים ומחוזקים.

אל"מ גולן ואך: יש פרויקט בקריית שמונה, שגם היא בראש סדר העדיפויות, של חיזוק מבנים, ואנחנו נכנסים לפרויקט הזה, ומתוך ה-136 מיליון שקלים אנחנו משקיעים בפרויקט הזה סדר גודל של שבעה מיליון שקלים.

אל"מ גולן ואך: מדובר במבנים צבועים, קיימים, בשלבי תכנון, ואנחנו למעשה משנים את התכנון ומוסיפים פירי ממ"ד.

אל"מ גולן ואך: יתר התקציב יידון, כאשר יש לנו שתי אפשרויות מרכזיות.

אל"מ גולן ואך: אחת, לגעת בערים הגדולות, בדגש על יישובים צמודי גדר, בטווח של 0 עד 2.

אל"מ גולן ואך: יש לנו שלושה יישובים גדולים כאלה – קריית שמונה, שלומי ומטולה.

אל"מ גולן ואך: למעשה זה כבר אוכל את מרבית הכסף.

אל"מ גולן ואך: הדפ"א השנייה זה יישובים במועצות האזוריות.

אל"מ גולן ואך: למעשה, חוץ משלומי יש לנו עוד 20 יישובים שנמצאים ב-0 עד 1.

עמיר פרץ: אבל למה אתה צריך להיות במצב כזה?

עמיר פרץ: הרי אני מניח שאין לך המצאות חדשות לגבי יתרת הכסף עד 500, אז למה אתה לא דורש שהאוצר ייתן לך גם לשלוש הערים הגדולות וגם למועצות האזוריות?

עמיר פרץ: הרי בסוף גם זה וגם זה יינתן.

עמיר פרץ: כמה אתה מתכוונים להקצות ב-2019 ו-2020?

עלי בינג: ל-2020 עוד אין תקציב סגור - - -

עמיר פרץ: אבל כמה יש בתכנית?

עמיר פרץ: מה זה, גם אני יכול להיות שר ביטחון וירטואלי ולהגיד שהקציתי עשרה מיליארד.

סיון יחיאלי: זו מריחה.

סיון יחיאלי: ביקשנו חמש שנים – נתנו עשר.

סיון יחיאלי: ועכשיו זה כבר 12.

סיון יחיאלי: בואו, בחייכם.

עמיר פרץ: בגלל זה אנחנו כאן.

עמיר פרץ: אם יש לכם תכנית אז לפחות תיתנו תקציב לשנה הראשונה.

עלי בינג: הנה, התחלנו.

עלי בינג: השנה הראשונה זה 2018, ולה כבר נתנו.

עלי בינג: ב-2019 אי אפשר להקצות, שנת התקציב עוד לא החלה.

עמיר פרץ: בקצב של 136 מיליון בשנה – לאן נגיע?

עמיר פרץ: זה ייקח 30 שנה.

עמיר פרץ: המסקנה שלנו היא ברורה לחלוטין.

עמיר פרץ: עכשיו זה כבר לא שאלה של מה רוצים לעשות ומה סדרי העדיפויות; אמר פה נציג פיקוד העורף שאת אותם מרכיבים הוא צריך גם לשלוש הערים צמודות הגדר וגם ליישובים במועצות האזוריות צמודי הגדר, ועכשיו צריך לעשות משפט שלמה – לאלה או לאלה.

עמיר פרץ: אבל למה?

עמיר פרץ: אם יש לכם 500 מיליון אז תכפילו את ה-136 ותנו להם לעבוד.

חיים ילין: עמיר, אני רוצה להתייחס גם לפיקוד העורף וגם לאוצר.

חיים ילין: הרי לתכנן עכשיו את שלוש הערים שאתה מדבר עליהם – ואני אומר לך את זה בגלל שהייתי שותף לעיר כמו שדרות – כל דייר בבניין של שתיים-שלוש קומות יכול לתקוע את כל המיגון אם הוא לא חותם על ההיתר.

חיים ילין: מספיק דייר אחד.

חיים ילין: זה בדיוק כמו תמ"א 38, זה בדיוק כמו פינוי-בינוי – אחד יכול לתקוע.

חיים ילין: היה לנו את זה בצורה בלתי רגילה.

חיים ילין: התהליך להוצאת היתרים זה שלוש שנים.

חיים ילין: ואתה הרי לא יכול להתחיל בלי היתרים, ולא בגלל שזה לא מפעל מציל חיים, אלא בגלל שיש סכנות של קונסטרוקציה וכדומה.

עמיר פרץ: אבל חלק כבר עשו.

חיים ילין: רגע, רגע, רגע.

חיים ילין: למה אני אומר לך את זה?

חיים ילין: כי גם אם עשית את התהליכים האלה בכל הערים, אתה עדיין לא התחלת.

חיים ילין: עכשיו, מה הבעיה בכך שאתה מקצה 500 מיליון בשנה?

חיים ילין: אתה נכנס לפעמים לשנתיים ושלוש שנות תקציב שאתה עדיין לא מוציא את הכסף, כי אתה עדיין בתכנון, אתה עדיין מול קבלנים וכו'.

חיים ילין: ואז האוצר לוקח את הכסף הזה בחזרה.

חיים ילין: לכן אתה צריך להבטיח פה שהחמישה מיליארד לעשר שנים – לא לוקחים משם שקל אחד, אפילו אם שנתיים לא יצא משם כסף.

חיים ילין: אני אומר לך את זה מתוך ניסיון.

חיים ילין: כי מה שקורה זה שפתאום, בשנתיים-שלוש, אחרי שעשית כבר את הכול, אתה מוציא את כל הכסף במכה אחת.

חיים ילין: זה לא עובד כמו שאתם רוצים, זה לא אקסל, בינוי זה לא אקסל.

חיים ילין: לכן אתם צריכים להבטיח את זה.

עמיר פרץ: הטענה ברורה, חיים.

חיים ילין: יש הסכמה מלאה ש-0 עד 4, או 0 עד 2 אפילו, זה הטווח המהותי ביותר למיגון, גם אם הוא עולה מיליארד שקל.

עמיר פרץ: תודה, חיים, הטענה ברורה.

עמיר פרץ: אני מקווה מאוד שהערים נמצאות כבר בשלב אחר; אני מניח שרוב הערים נמצאות כבר ערוכות ומוכנות לכך שיוכלו להיכנס לשלב הביצוע.

אל"מ גולן ואך: אני רוצה להתייחס למשהו חשוב מאוד שקורה ברמה הלאומית.

אל"מ גולן ואך: מינהל התכנון - - -

עמיר פרץ: הייתי בשלומי וראש המועצה אמר שאם יהיה כסף אז מבחינתו שלב ההיתרים - - -

חיים ילין: זה לא עובד ככה.

עמיר פרץ: ביישוב כמו שלומי, שמשלמים לדיירים את הכול על חשבון המועצה, זה הולך יותר מהר.

עמיר פרץ: זה לא כמו בתמ"א 38.

חיים ילין: ברור שלא, אבל חכה שתגיע לבניין הראשון על קומות.

אל"מ גולן ואך: הולכת לצאת תמ"א שנקראת 40ב', שנכתבה במיוחד למגן הצפון ולא תחרוג מעבר לקו ה-0 עד 9.

אל"מ גולן ואך: התכלית שלה זה לבטל את האפשרות לעכב על ידי הדיירים מיגון באמצעות תוספת ממ"דים – מה שחבר הכנסת ילין אמר שקרה בעוטף עזה.

אל"מ גולן ואך: אנחנו עשינו את זה כתוצאה מהלקחים של עוטף עזה.

אל"מ גולן ואך: זה אומר שבהינתן תקציב אנחנו יוצאים לתכנון של יישוב - - -

עמיר פרץ: גולן, אמרתי לכם בפעם שעברה ואני אומר לכם שוב: תיקחו 20 מיליון, 30 מיליון, 50 מיליון וכן הלאה ותיתנו תכנון לכולם.

עמיר פרץ: אל תקשרו בכלל את התכנון לזמן שהוא מקציב.

עמיר פרץ: אמרנו את זה בכל ועדה.

עמיר פרץ: זה לא נורמלי להגיד שעכשיו - - -

עמר בר-לב: למה לעשות או זה או זה?

עמר בר-לב: זה מה שאומר היושב-ראש.

עמר בר-לב: קיבלתם 136 מיליון, אז תתחילו עם זה על הכול, ועד שזה ייגמר כבר יהיה - - -

אל"מ גולן ואך: רגע, חבר הכנסת עמר.

אל"מ גולן ואך: התכנון לוקח סדר גודל של כמעט שנה לכזאת כמות של מבנים.

אל"מ גולן ואך: אחרי התכנון יש את שלבי ההיתר, שהם מאוד ארוכים.

אל"מ גולן ואך: עכשיו אני אומר שכל הצורך בהיתר מתייתר בזכות תמ"א 40ב' - - -

ענת ברקו: אבל אי אפשר לעשות תכנון מדורג?

ענת ברקו: תכנון מול ביצוע?

ענת ברקו: לא לבלוע הכול בבת אחת אלא - - -

עמר בר-לב: לא, ענת, להפך.

עמר בר-לב: שיעשו תכנון על הכול - - -

ענת ברקו: לפחות שההיתרים או הביצוע יהיו מדורגים, אבל אי אפשר להתלות את הכול בהכול, זה פשוט לא לעניין.

איילת נחמיאס ורבין: אפשר שאלה?

עמיר פרץ: ראשי הרשויות יאמרו את דברם ואחר כך ניתן לחברי הכנסת לדבר.

איילת נחמיאס ורבין: יש לי שאלה שלא שמעתי בפירוט.

איילת נחמיאס ורבין: המילה מערכת התרעה לא הוזכרה בשום צורה.

שמואל לטקו: הוזכרה.

שמואל לטקו: ברעידות אדמה.

איילת נחמיאס ורבין: אבל מה לגבי מערכת התרעה של מערכת הביטחון?

אל"מ גולן ואך: היא חלק אינטגרלי מתוך ה-500 מיליון.

איילת נחמיאס ורבין: זה משהו מאוד חשוב.

איילת נחמיאס ורבין: תודה, עמיר, קיבלתי את התשובה במהירות.

עמיר פרץ: חברת הכנסת עזריה, בבקשה.

רחל עזריה: כמי שמגיעה מהרשויות המקומיות אני רוצה להגיד שאנחנו יודעים לפתור את עניין ההיתרים.

רחל עזריה: האמירה שהיתר זה תהליך שלוקח הרבה זמן לא אמורה להיות בלקסיקון שלנו.

רחל עזריה: משרד החינוך יודע לבנות גני ילדים בתוך קיץ ואין שם שום בעיה של היתרים.

רחל עזריה: כך גם מעונות יום.

יורם ישראלי: לא היית פה כשאמרתי שבנינו בית ספר בפחות משנה.

סיון יחיאלי: גם אנחנו.

אל"מ גולן ואך: סליחה, חברים, זה לא אותו עניין.

אל"מ גולן ואך: יש הבדל גדול בין פרויקט חדש, שבו אתה מגיע ואפשר לעשות הכול מהתחלה ועד הסוף - - -

יורם ישראלי: זה לא בהכרח חדש.

יורם ישראלי: בכל המועצה בנו חדרי ביטחון ב-95'.

אל"מ גולן ואך: רגע.

אל"מ גולן ואך: גם תוספות במבנים שאין איתם בעיה זה משהו שאפשר לעשות בפחות משנה, כולל תכנון וביצוע.

אל"מ גולן ואך: הבעיה היא שעם חלק גדול מהמבנים יש בעיות סטטוטוריות.

אל"מ גולן ואך: חלק גדול מהתכנית זה יישובים ערביים או יישובים שאינם מוסדרים - - -

רחל עזריה: אבל עכשיו אתה מדבר על שלב התכנון.

רחל עזריה: אני מבינה למה התכנון לוקח שנה ויותר.

רחל עזריה: אבל למה שלב ההיתר לוקח זמן?

אל"מ גולן ואך: שלב ההיתר לא צריך לקחת זמן וזה בדיוק מה שעשינו עם מינהל התכנון.

אל"מ גולן ואך: התכנית של ה-150 מיליון היא מעבר לקו ה-0 עד 9, והיום אין, וגם לא יהיה בשלבים הבאים, פטור מהיתר מעבר לקו ה-0 עד 9.

אל"מ גולן ואך: התכנית עד קו ה-20 ק"מ אמורה לקחת שנתיים, והיא כוללת מקומות שעדיין צריך לעשות בהם היתר.

רחל עזריה: אז אני שואלת איך זה שמשרד החינוך יודע לבנות תוך חצי שנה?

רחל עזריה: מה הסיפור פה?

עמיר פרץ: זה שונה.

רחל עזריה: לא, זה לא שונה.

אל"מ גולן ואך: במקומות חדשים גם אנחנו יודעים.

עמיר פרץ: רחל, יש הבדל בין זה לבין לקחת בניין עם 24 משפחות, שאת צריכה להגיע להסכמות וכו'.

רחל עזריה: אני שואלת על ההיתר, עם כל השאר אני מסכימה.

קריאות: - - -

עמיר פרץ: גולן, אני מסכים עם חברות הכנסת.

עמיר פרץ: אם שלב התכנון הסתיים, שלב ההיתר תלוי ברשות המקומית ואין לה שום סיבה לעכב זאת.

עמיר פרץ: שום סיבה.

אל"מ גולן ואך: במיגון פרטי אני יכול לתכנן עד מחר, אבל כל זמן שיש התנגדות של דיירים לא יהיה היתר.

איילת נחמיאס ורבין: בגלל שאין עדיין את התמ"א 40ב'?

אל"מ גולן ואך: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: אז מה מעכב עכשיו את תמ"א 40ב'?

אל"מ גולן ואך: כי לא מדובר פה על תכנית שהיא רק מיגון פרטי, יש בה גם מבני ציבור, שחלקם גם נמצאים מעבר לקו התשעה ק"מ.

רחל עזריה: אז מה?

רחל עזריה: למה זה אמור לעכב את ההיתר?

רחל עזריה: איך זה קשור לשלב ההיתר?

אל"מ גולן ואך: כי יש מבנים שהסטטוטוריקה לגביהם היא בעייתית.

אל"מ גולן ואך: אני יכול להגיע לתכנון קונסטרוקטיבי מפורט מאוד, אבל כל זמן שהמבנה עצמו הוא בבעיה חוקית כזאת או אחרת או היישוב הוא בבעיה חוקית כזאת או אחרת.

אל"מ גולן ואך: ..

אל"מ גולן ואך: שלב ההיתר לא קשור לשלב התכנון.

אל"מ גולן ואך: אני יכול לתכנן קונסטרוקטיבית איך אני מחבר את פיר הממ"דים לבית הספר, אבל גם צריך להוציא אישור לדבר הזה.

אל"מ גולן ואך: ואגב, זו עבודה שנעשית כמובן במקביל, לא טורית.

אל"מ גולן ואך: אני נמצא היום עם מרפאות ומוסדות רווחה ביישובים לא מוסדרים, או שהמוסדות עצמם לא מוסדרים, בסדר גודל של שנה, שנה וחצי.

ענת ברקו: אז מה תעשה עם יישובים לא מוסדרים?

רחל עזריה: אז איך בונים בתי ספר במגזר הערבי?

קריאות: - - -

אל"מ גולן ואך: - - - דרך אגב, רוב רובם של היישובים שאין להם מיגון עד היום – חלק גדול מזה זה בגלל בעיות סטטוטוריות.

אל"מ גולן ואך: עכשיו, אנחנו ניסינו - - -

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים, אבל אתה מדבר - - -

יורם ישראלי: עזוב, לא זאת הבעיה, לא על זה הדיון - - -

קריאות: - - -

אבי דיכטר: סליחה, רחל, אם נזרקת שאלה אז לפחות צריך להיות בשקט כדי לקבל תשובה.

אבי דיכטר: גולן, בבקשה.

אל"מ גולן ואך: אני אומר שבמקום שבו אין בעיה של חוקיות של מבנה והאמצעים הם אמצעים רגילים, כלומר הפרויקט הוא פרויקט פשוט.

אל"מ גולן ואך: .. לא סתם משרד החינוך, שמתה

אל"מ גולן ואך: דר בזה שהוא יודע לבנות פרויקטים בזמן קצר, בוחר בפיקוד העורף.

אל"מ גולן ואך: הוא עושה זאת בגלל היכולות של משרד הביטחון לבנות פרויקטים.

אל"מ גולן ואך: כל הפרויקטים בעוטף עזה נבנו על ידי פיקוד העורף.

אל"מ גולן ואך: חלק גדול מאוד מהפרויקטים מסתיימים גם בפחות שנה, אבל להגיד שבכזאת פריסה ובכאלה סדרי גודל אפשר לסיים בפחות משנתיים יהיה שרלטנות.

אל"מ גולן ואך: מבחינתי שלב ההיתר לא אמור להיות השלב הגדול, אבל כן יש פה גם בעיות של היתרים.

אבי דיכטר: גולן, תמשיך.

אל"מ גולן ואך: כשדיברתי על זה שהתכנית אמורה להסתיים בשנתיים הייתי אופטימי.

אל"מ גולן ואך: להשלים זה להשלים במאה אחוז.

אל"מ גולן ואך: כשאני אומר שהמקלטים בקו ה-0 עד 9 מושלמים, הכוונה היא ש-100% מהמקלטים שם, שזה 400 מקלטים, מושלמים.

אל"מ גולן ואך: בתשובה לשאלתה של חברת הכנסת ברקו, חלקים מאוד ניכרים מהתכנית יושלמו הרבה לפני תום השנתיים.

אל"מ גולן ואך: אנחנו לא עובדים פה טורית, זה יינתן לפי בשלות, כפי שגם עבדנו בעוטף עזה.

אל"מ גולן ואך: מועצות אזוריות שיש להן יתרון יחסי ומבקשים שניתן להן את הכסף – כך אנחנו עושים.

אל"מ גולן ואך: אנחנו עובדים ככה עם גליל עליון, אנחנו עובדים ככה עם מועצה אזורית גולן.

אל"מ גולן ואך: חלק גדול מהתכנית, מרכיבי הביטחון, ימומש כבר בחודשים הקרובים.

אל"מ גולן ואך: אבל מכיוון שמדובר בתכנית שאיך שלא תהפוך אותה בסופו של דבר היא אורכת מעל שנה, היא תחצה גם את 2018 וגם את 2019.

אל"מ גולן ואך: אבל התכנית היא מראש עם הרשאה להתחייב, כאשר החלק המרכזי שלנו יהיה שלב של תכנון והיתרים, ומשם ואילך נצא לביצוע.

ענת ברקו: אבל איך תעקפו את העניין של היישובים הלא-מוכרים?

יורם ישראלי: איפה יש דבר כזה?

אל"מ גולן ואך: יש יישובים דרוזיים שחלקם בתהליכי הסדרה כיישובים, יש יישובים שבהם השכונות בתהליכי הסדרה, ויש יישובים שרוב הבתים שלהם בכלל לא מוסדרים סטטוטורית.

אל"מ גולן ואך: לכן סוכם דבר כזה: מקום שהוא לא חוקי - - -

איילת נחמיאס ורבין: איזה אחוז מתוך ה-24,000?

יורם ישראלי: בעראמשה בנו חדרי ביטחון בכל הבתים, בלי קשר לשאלה אם הם מוסדרים או לא מוסדרים.

איילת נחמיאס ורבין: אבל איזה אחוז זה מתוך ה-24,907?

ענת ברקו: אפשר לקבל תשובה על השאלה שלי?

אל"מ גולן ואך: אני אענה דבר-דבר.

אל"מ גולן ואך: יישובים לא מוסדרים יש מעט יחסית.

אל"מ גולן ואך: שכונות או חלקים לא מוסדרים יש יותר.

אל"מ גולן ואך: בתים לא מוסדרים יש המון.

אל"מ גולן ואך: בבית לא חוקי לא ייבנה מיגון.

אל"מ גולן ואך: זו הייתה החלטה חד-משמעית.

אל"מ גולן ואך: לגבי בית שהוא כן חוקי אבל יש בו הרחבה או שינוי כזה או אחר שהוא לא דיווח עליו – כאן כן יש כיוון חיובי להתגמשות בעניין.

איילת נחמיאס ורבין: אתה יכול להגיד איזה אחוז זה מתוך ה-24,907 יחידות?

אל"מ גולן ואך: ווה דיבר על בתים לחיזוק מפני רעידות אדמה.

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: אסור לערבב את זה.

מיקי לוי: יש לי שאלה.

מיקי לוי: אושרו חמישה מיליארד שקלים, שזו תכנית גרנדיוזית בכל קנה מידה, והממשלה הניפה דגלים וגם אני מחאתי כפיים.

מיקי לוי: בתחילת שנת התקציב הייתי מבסוט, חמישה מיליארד שקלים.

מיקי לוי: אבל אנה אנחנו הולכים?

מיקי לוי: איפה כל התכנית הגרנדיוזית הזו?

מיקי לוי: יש 150 מיליון שקלים שניתנו, 136 מיליון שקלים שאישרנו בוועדת כספים בשבוע שעבר – וזהו.

מיקי לוי: זהו.

מיקי לוי: אז אני רוצה להבין עוד כמה שנים ייקח ככה למדינת ישראל להגן על הצפון.

מיקי לוי: ואני לא רוצה לשאול עכשיו כמה נפגעים יהיו כשיקרה מצב חירום.

מיקי לוי: אני מרים את הדגל הזה כדי שזה יירשם בפרוטוקול.

מרדכי יוגב: אדוני היושב-ראש, אפשר דקה?

עמיר פרץ: אני לא יכול, אני קודם אתן לראשי הרשויות ואחר כך לך.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר - - -

עמיר פרץ: אני לא מסכים, אתה רק נכנסת.

עמיר פרץ: הם התחילו לומר משהו, אז תמתין כמה רגעים.

מרדכי יוגב: לגבי ההערה שלך שרק נכנסתי – אם יש מישהו שעוד לפניך עוסק בביטחון הצפון, שעוסק איתך בנאמנות בביטחון הצפון, זה אני.

מרדכי יוגב: אני "רק נכנסתי" בגלל שאני רץ להצבעות בחינוך, לא בגלל שאני לא רוצה להיות פה.

מרדכי יוגב: אז כולם פה מעירים הערות, יודעים יותר, יודעים פחות, אבל מי שנאמן לביטחון זה אני וחבר הכנסת איל בן ראובן – לפניך ואחריך כנראה.

מרדכי יוגב: אז סליחה על ההערה שלך וסליחה על ההערה שלי.

מרדכי יוגב: אני לא אדבר כרגע.

עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב, אני אינני מקל או חלילה מפחית בערכך או בתרומתך לוועדה הזאת, ואתה יודע את זה.

עמיר פרץ: יחד עם זאת, עומדים פה ראשי רשויות שכבר נתתי להם רשות דיבור אבל בכל פעם חבר כנסת אחר מבקש הערה.

עמיר פרץ: אתה כבר קיבלת אפשרות להעיר הערה, אז עכשיו נאפשר להם לדבר ואחר כך חברי הכנסת ידברו ברשות דיבור מלאה, כולל אתה.

מרדכי יוגב: הבעיה שאנחנו רצים לשטויות של חוק הקולנוע.

עמיר פרץ: מה אתה רוצה שאני אעשה?

עמיר פרץ: כולם כאן מבקשים, אז מה אני אעשה?

מיקי לוי: החוק של מירי רגב?

מרדכי יוגב: מי שגונב את הגבינה זה השמאל הקיצוני שגנב עד היום את הקולנוע, אבל אני לא הייתי מדבר על דברים פוליטיים בוועדת החוץ והביטחון - - -

אבי דיכטר: מוטי, חבל על הזמן.

עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב - - -

מרדכי יוגב: אני מבקש לומר את הערתי בתמצית ובקצרה.

אבי דיכטר: די, מוטי, אנחנו כבר - - -

עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב, אתה פעם הרגשת שמישהו מזלזל בך פה?

מרדכי יוגב: לא.

עמיר פרץ: להערה שלך אין שום מקום.

מרדכי יוגב: אני בדרך כלל לא מעיר הערות מהצד, אני מחכה לסוף, אבל עוד רגע לא אוכל להעיר.

מרדכי יוגב: אז תודה לך, אני לא אעיר, כי אני מכבד אותך.

עמיר פרץ: אני אתן לך להעיר, אבל תמתין חמש דקות.

עמיר פרץ: יורם, בבקשה.

יורם ישראלי: אני יורם ישראלי, ראש המועצה האזורית מטה אשר.

יורם ישראלי: לגבי הנושאים שעלו פה עד עכשיו – תפסת מרובה לא תפסת.

יורם ישראלי: אני אומר לוועדת החוץ והביטחון שאנחנו חייבים לשים קודם כול את המיגון הביטחוני בראש סדר העדיפויות.

יורם ישראלי: אני הייתי במשלחת של ראשי רשויות במחוז מונרו, שזה המחוז בפלורידה של ההוריקנים.

יורם ישראלי: כשמושל המחוז אומר לחבר'ה "תרשמו את מספר הביטוח שלכם על כף היד אם לא תתפנו כשאני אומר לכם להתפנות".

יורם ישראלי: ..

יורם ישראלי: נגד הוריקן יש מה לעשות.

יורם ישראלי: אבל מערכת התרעה, עם כל הכבוד לה, כששומעים התרעה נגד מרגמה אבל אין לאן לברוח אז למה צריך את ההתרעה?

יורם ישראלי: אנחנו מדברים כבר הרבה שנים על מיגון נגד החיזבאללה, ואני לא אפרט פה את כל האמצעים, אתם מכירים אותם.

יורם ישראלי: הסתובב שר הביטחון, היה בשלומי באוגוסט.

יורם ישראלי: הוא אמר: יש 250 מיליון ליישובי הגדר, תתחילו לעבוד.

יורם ישראלי: אני אומר לכם, אנחנו צריכים כל גרוש כדי להתחיל מחר בבוקר, לפי סדר עדיפויות שקבע פיקוד העורף – מיגון לפרטייים, ממ"דים.

יורם ישראלי: היום, מי שבא לוועדת חבל אשר להקים ממ"ד, תוך שלושה חודשים הוא בונה ממ"ד.

יורם ישראלי: הוא מגיש את ההיתר במערכת המקוונת, יש הקלות לבניית ממ"ד, והוא בונה ממ"ד.

יורם ישראלי: בערב אל עראמשה, יישוב בדואי שלא כל הבתים בו קיבלו היתרי בנייה – אחרי דין ודברים כל בית קיבל שם ממ"ד.

יורם ישראלי: מצאו איך להצמיד לבתים את הממ"דים.

יורם ישראלי: אני אומר לכם שעם ה-130 מיליון, שמתחילים עכשיו להתברבר איתם על תכנון ועל כל הדברים האלה, תעשו כמו בגני הילדים; תעשו סקר ביישובים, תאשרו לאילו בתים מגיע ממ"ד, תנו את הכספים לרשויות ואנחנו נבנה את הממ"דים.

יורם ישראלי: בתי ספר זה הרבה יותר פשוט.

יורם ישראלי: תנו את הכסף אחרי שתאשרו.

יורם ישראלי: אני אומר שיש יותר מדי דברת ופחות מדי מעשים שאפשר לעשות.

עמיר פרץ: הבנתי.

עמיר פרץ: סיון, תהיה קצר כמוהו.

סיון יחיאלי: אני חושב שהדיון הזה חשוב מאוד, ואני חושב שאתם מבינים כמה הוא חשוב לנוכח העובדה שרק בשבוע שעבר אושרו 136 מיליון שקל, שכנראה לא היו מאושרים אם לא היה הדיון הזה היום.

סיון יחיאלי: יש שלושה דברים שרצינו להשיג בתכנית הזאת.

סיון יחיאלי: רצינו לשפר את הרציפות התפקודית, שזה אומר כל מיני מחסנים וכל מיני דברים שיאפשרו לנו לתפקד בזמן חירום.

סיון יחיאלי: רצינו גם לשפר את מערכת ההתרעה בתחום של 0 עד 4, כדי לתת שם מענה, וגם רצינו לשפר בצורה ניכרת את בעיית המיגון.

סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד כאן משהו, ותסלחו לי על זה: אם תמיד עושים לנו הפרד ומשול, אז עכשיו אני רוצה לעשות לכם הפרד ומשול.

סיון יחיאלי: אני סומך לגמרי על משרד הביטחון, שהוא באמת שותף וסוכן נאמן של השינוי הזה.

סיון יחיאלי: אבל אני לגמרי לא סומך על המנגנון של משרד האוצר.

סיון יחיאלי: אצלם יש גרירת רגליים, מבחינתם זה כנראה לא משהו שמקדם צמיחה.

סיון יחיאלי: ובסופו של דבר, זה שמשרד האוצר לא מבין איך העסק הזה צריך להתנהל, זה מה שתוקע את זה.

סיון יחיאלי: אנחנו דיברנו על חמש שנים, חמש שנים זה זמן סביר.

סיון יחיאלי: ברור שרוב הכסף לא יצא היום אלא בעתיד, אבל לוקח זמן לתכנן ולהניע, ולכן צריך כבר עכשיו את הזרעים כדי להתחיל את התהליך.

סיון יחיאלי: אבל למשוך את התהליך הזה 12 שנים זה שערורייה, זה לא יכול להיות.

סיון יחיאלי: לכן אני מבקש: משרד הביטחון יודע מה הוא מציע, בואו נלך עם משרד הביטחון, ובוא נבקש מהאוצר לא להעלות את זה ל-12 אלא להוריד את זה לשבע או לחמש שנים.

עמיר פרץ: תודה, סיון.

עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב, בבקשה.

מרדכי יוגב: אם אינני טועה, חמישה מיליארדים תוכננו לעשר שנים, שזה 500 מיליון לשנה, ואמרנו תודה, משום שזה הרבה יותר מ-150 מיליון בכלל.

מרדכי יוגב: ואת ה-500 מיליון לשנה צריך לתכנן לפי סדרי עדיפויות להצלת חיים.

מרדכי יוגב: דבר שני, ככל שזה יינתן יותר בביזור לרשויות לביצוע, אני חושב שיכולת מימוש הכסף במקביל תהיה הרבה יותר גדולה.

מרדכי יוגב: וברור שצריך להיות פיקוח של פיקוד העורף על טיב הביצוע.

מרדכי יוגב: על ידי זה שזה יינתן לרשויות לביצוע אפשר יהיה לממש במקביל תכניות של חצי מיליארד בשנה.

מרדכי יוגב: גם את רומא לא בנו ביום, וברור שחלק מהתכניות ייבנו רק בעוד שנתיים, שלוש או ארבע, אבל אז זה כבר יהיה סיכון מחושב ולא חוסר אחריות.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: אלעזר שטרן, בבקשה.

אלעזר שטרן: אני רוצה להעלות נקודה אחת: איך מתפנים אם צריך להתפנות.

אלעזר שטרן: כלומר, איזו תחבורה ממוגנת יש ביישובי הצפון.

אלעזר שטרן: אני מעלה את זה פה כבר כמה שנים, מאז שהעבירו לאיו"ש מיגון אוטובוסים מלמעלה.

אלעזר שטרן: אני חושב שאם יש מקום שבו יש סבירות שיהיה צורך למגן אוטובוסים מלמעלה, זה קודם כול בקו העימות בצפון.

מרדכי יוגב: אין מיגון אוטובוסים למעלה.

זאב צוק רם: חבר הכנסת שטרן, אין אוטובוסים שממוגנים מהגג.

זאב צוק רם: רק בדפנות.

זאב צוק רם: ואגב, יש תכנית קיימת.

זאב צוק רם: זה תלוי בזמן ההתרעה.

זאב צוק רם: כדי לפנות יישובים צפונה - - -

עמיר פרץ: לא, לא, תרשום את השאלה.

אלעזר שטרן: עמיר, אם הוא יענה לי אז אולי אין שאלה.

עמיר פרץ: לא, זה לא ילך ככה.

עמיר פרץ: תסיים את דבריך, הוא ירשום ויענה לך.

עמיר פרץ: תסיים את דבריך.

אלעזר שטרן: אני חושב שבצפון – כמו באיו"ש, אבל בצפון אולי אפילו יותר – לא כל התחבורה צריכה להיות ממוגנת, אבל כן צריכה להיות יכולת שינוע לטובת פינוי תושבים.

עמיר פרץ: חברת הכנסת נחמיאס, בבקשה.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שאחת הסוגיות שאנחנו לא נותנים עליהן את הדעת זה בעיות מיגון דחופות.

איילת נחמיאס ורבין: נכון, יש מקומות שבהם באמת צריך לעשות את התהליך של הרישום של מיגון פרטי, מיגון מבני ציבור וכו'.

איילת נחמיאס ורבין: אבל אני מטפלת למשל מזה חצי שנה ביישוב אדמית.

איילת נחמיאס ורבין: באדמית אין מיגוניות.

איילת נחמיאס ורבין: ואתה פונה למשרד הביטחון, אבל הם לא מקבלים מזור לשום פנייה שלהם.

איילת נחמיאס ורבין: וזה יישוב צמוד גדר.

איילת נחמיאס ורבין: יש שם בעיה של מיגונים וגם בעיה של הצופר, שבחלק החדש של היישוב לא שומעים אותו.

איילת נחמיאס ורבין: או למשל ברעם, שגם שם אתה מקבל תלונות, מסוג אחר.

איילת נחמיאס ורבין: לכן אני חושבת שחלק בתכנית הזאת צריך להיות מוקדש לבעיות מיגון דחופות וקטנות, כלומר, כאלה שהעלויות שלהן לא גבוהות והן לא דורשות אישורים מיוחדים - - -

אל"מ גולן ואך: אדמית אושר.

איילת נחמיאס ורבין: אז חבל שלא שולחים תשובה לחברת הכנסת שפנתה בעניין הזה.

אל"מ גולן ואך: לפני שבועיים הוצגה תכנית ל-21 יישובים צמודי גדר.

איילת נחמיאס ורבין: אבל אם נעשית פנייה כתובה ודחופה, כדאי לענות עליה.

איילת נחמיאס ורבין: אבל הטענה לא מופנית אליך.

איילת נחמיאס ורבין: בקיצור, יש הרבה פניות של יישובים, במיוחד צמודי גדר.

איילת נחמיאס ורבין: מדובר בפניות מידיות, הן לא דורשות שום אופרציה מיוחדת, ולדעתי אפשר לטפל בהן, בוודאי במסגרת התקציב הזה.

עמיר פרץ: חבר הכנסת בר-לב, בבקשה.

עמר בר-לב: אני רוצה להתייחס להערות שהעירו כאן ראשי המועצות.

עמר בר-לב: יורם אמר "תנו את הכסף, מחר בבוקר אנחנו מבצעים", והוא גם נתן כאן דוגמאות של דברים שאפשר לעשות תוך שלושה חודשים.

עמר בר-לב: סיון אומר שהבעיה היא במשרד האוצר.

עמר בר-לב: עכשיו, נציג משרד האוצר העיר כאן הערה שכולנו כאן

עמר בר-לב: כאילו עוברים עליה לסדר היום – שהחמישה מיליארד לעשר שנים הפכו לחמישה מיליארד ל-12 שנים.

עמר בר-לב: במילים אחרות, עוד לפני שהתכנית התחילה, ה-500 מיליון לשנה כבר הפך ל-416 מיליון לשנה.

עמר בר-לב: ולכן אני חושב כמו סיון, שצריך תכנית פחות גרנדיוזית, לא לעשר או ל-12 שנים, אלא תכנית לחמש שנים; לראות מה אפשר לעשות בחמש שנים ולהתחיל להזיז את זה היום ולהתחיל להעביר את הכספים.

עמר בר-לב: אני לא מבין למה מועברים רק 136 מיליון.

עמיר פרץ: קלעתי לדעת גדולים.

עמיר פרץ: בדיוק כתבתי את מה שאתה אומר.

עמיר פרץ: חברת הכנסת עזריה, בבקשה.

רחל עזריה: אני מאוד מסכימה שהכי קל זה כשמתחילים מאפס ושאם היינו בונים עכשיו את כל הצפון מהתחלה היינו בונים הכול ממוגן ואז הכול היה יותר קל.

רחל עזריה: אצלי בוועדת הרפורמות אנחנו עוסקים הרבה בפינוי-בינוי והתחדשות עירונית, שזה דברים מאוד דומים – אנשים שגרים שם וצריך לקחת אותם בחשבון, לייצר פתרונות מורכבים וכן הלאה.

רחל עזריה: ודווקא במקרים כאלה מה שהכי חשוב זה מי בסוף צריך לתת את התשובות לשאלה למה הדברים לא קורים ומהי שדרת הניהול המאוד מדויקת.

רחל עזריה: מה שאמרת על ההיתרים מאוד מטריד בעיניי.

רחל עזריה: כי אני חושבת שהבעיה המרכזית היא שלא ברור מהי השדרה הניהולית ואיך הדברים אמורים לקרות ומי בסוף צריך לתת את התשובות למה זה לא קרה.

רחל עזריה: זה שזה גם הרשויות המקומיות, גם פיקוד העורף, גם רמ"י וגם וגם וגם – זאת הבעיה.

רחל עזריה: לכן הייתי שמחה אם אחת הדרישות של הוועדה תהיה הרבה יותר בהירות ניהולית.

רחל עזריה: וגם, שבפעם הבאה תיתנו לנו דוח מה התקדם ואיך וגם יהיה ברור איך הדברים אמורים להיסגר בצורה כמה שיותר מהירה ובהירה.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: נציג משרד הבריאות, בבקשה.

אבי בן זקן: תודה רבה, אדוני.

אבי בן זקן: דבר ראשון, עשינו עבודה מאוד מפורטת, יחד עם נציגים של פיקוד העורף, ובה דירגנו את סדרי העדיפויות ובנינו תכנית לחצי מיליארד למיגון – לא חיזוק, למיגון – של מוסדות בריאות.

אבי בן זקן: חשוב מאוד שהתכנית הזאת תתוקצב.

אבי בן זקן: חשוב מאוד שבשעת חירום – רעידת אדמה או חלילה מלחמה – מערכת הבריאות תהיה ממוגנת כמו שצריך, ואנחנו עדיין נמצאים בפערים גדולים מאוד בעניין, גם בפוריה וגם בצפת, שאלה בתי חולים שאמורים לתפקד בצורה מרכזית גם ברעידות אדמה וגם בנושא של המיגון.

עמיר פרץ: אנחנו נשתמש בך כמודל מול השאלה ששאלתי את האוצר.

עמיר פרץ: האם אתם מתכוונים להקצות תקציב מתקציבכם, או שאתם מצפים שהאוצר ייתן לכם תוספת לצורך הטיפול בבתי החולים?

אבי בן זקן: מתקציבנו אנחנו מקצים כספים כל השנה, ואנחנו מצפים שייתנו לנו עוד כסף לטובת מימוש - - -

עמיר פרץ: אתה לא יכול להגיד לי מספר?

אבי בן זקן: התקציב התוספתי שביקשנו הוא 550 מיליון שקל בנוסף על תקציבנו.

עמיר פרץ: יפה, עכשיו אני שומע דברים ברורים.

עמיר פרץ: אתה אומר שעל מנת שמשרד הבריאות יממש את תכניותיו שכבר אושרו בדרגים המקצועיים למיניהם, אתה זקוק לעוד 550 מיליון.

עמיר פרץ: וזה בנוסף לכמה שהמשרד כבר מקצה?

אבי בן זקן: מאות מיליונים.

אבי בן זקן: יותר מחצי מיליארד משקל, בהלימה לאותה תכנית.

עמיר פרץ: יפה.

עמיר פרץ: אז אתה אומר, שאתם מקצים כ-600 מיליון, הם מקצים 500, ולהערכתך אתם הולכים לתכנית של 1.1 מיליארד.

עמיר פרץ: נציג האוצר, כשהוא אומר לי שהוא מקצה מתקציבו 600 מיליון והוא דורש ממך 500 – עזוב רגע את השאלה אם תיתן לו או לא – האם כל ה-1.1 מיליארד הם חלק מהחמישה מיליארד או רק ה-500 שלך?

עלי בינג: שוב, לגבי התכנית של החמישה מיליארד עוד לא הוצגו - - -

עמיר פרץ: אני שואל לגבי התפיסה.

עלי בינג: אנחנו נצטרך להחליט על זה ביחד - - -

עמיר פרץ: החמישה מיליארד הוא תוספתי, או שחלק ממנו יהיה - - -

עלי בינג: ייתכן שחלק ממנו יהיה - - -

עמיר פרץ: הבנתי.

עמיר פרץ: בקיצור, תשכחו מהחמישה מיליארד, זה לא יהיה אפילו 2.5 מיליארד.

זאב צוק רם: ה-760 מיליון שהוא אומר זה מתוך החמישה מיליארד.

עמיר פרץ: אז זה כפל מבצעים, זו ספירה כפולה של כסף.

זאב צוק רם: אנחנו לא יודעים מה משרד הבריאות - - -

עמיר פרץ: הנה, הוא אומר.

עמיר פרץ: ווה, בוא לא נצבע את הדברים בוורוד, המצב הוא לא טוב.

עמיר פרץ: ווה, אתה נכנסת למצב שיודעים מה שצריך, אבל לפי מה שקורה בשטח המצב הוא מאוד חמור והפערים הם גדולים.

עמיר פרץ: ופה מדברים איתי על 10 שנים, על 12 שנה, ועל כך שהביצוע יהיה עוד 12 שנים.

עמיר פרץ: חבל על הזמן.

אבי בן זקן: אני רוצה עוד שתי מילים.

אבי בן זקן: אנחנו מקדמים תכנון לרוב התכניות של מערכת הבריאות, ועד היום תשתיות בריאות לא הוגדרו כתשתיות לאומיות.

אבי בן זקן: חשוב מאוד להגדיר אותן בחוק התכנון והבנייה כתשתיות לאומיות, כדי שנוכל לממש אותן בזמן קצר.

אבי בן זקן: כי בניגוד למה שנאמר פה, במערכת הבריאות לוקח הרבה מאוד זמן להוציא היתרי בנייה ולהעביר תכניות, אפילו כשמדובר במיגון.

אבי בן זקן: לפעמים זה לוקח שנים.

אבי בן זקן: ולכן חשוב מאוד שתשתיות הבריאות יוגדרו כתשתיות לאומיות, כדי שנוכל לקדם את התכניות בצורה מהירה.

אבי בן זקן: תודה.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: מלי, בבקשה.

מלי פולישוק בלוך: תודה.

מלי פולישוק בלוך: כמו שאתם רואים, אני כאן בכובע של "נשים עושות שלום", אבל אני לא יכולה שלא להתייחס גם ל-15 השנים האחרונות.

מלי פולישוק בלוך: לפני 15, 12 שנים הייתי חברת כנסת, יושבת-ראש ועדת מדע ויושבת-ראש ועדת ביקורת המדינה – ובדיוק אותם דיונים התקיימו גם אז.

מלי פולישוק בלוך: הסיכוי שמשהו אולי יתחיל לזוז הוא אם בזכות איום הטילים כל ההיערכות לרעידות אדמה תעבור לראייה ביטחונית, ואז אולי משרד הביטחון יתחיל להזיז משהו, כפי שנעשה בדרום.

מלי פולישוק בלוך: הערה נוספת.

מלי פולישוק בלוך: לא שמעתי פעם אחת את המילה תת-קרקע.

מלי פולישוק בלוך: אתה, היושב-ראש, שמעת את זה מאיתנו בשיחה אישית, אבל זה צריך להיות גם פה על השולחן.

מלי פולישוק בלוך: לא יכול להיות מצב שמדינת ישראל נמצאת תחת כזה איום של טילים ולא בונה בתת-קרקע.

מלי פולישוק בלוך: מערכות תשתית, מערכות בתי חולים, מערכות בתי ספר, מערכות לקהילה, כל כך הרבה דברים.

מלי פולישוק בלוך: במיוחד בצפון, ששם יש אפשרות לבצע את הדברים האלה.

מלי פולישוק בלוך: אגב, אלה שמעבר לגבול, אנחנו יודעים שהם כן עשו את זה.

מלי פולישוק בלוך: ואם כבר מדברים על זה, אתם גם יודעים שיש שם בוודאי מנהרות, כפי שהיה בדרום.

מלי פולישוק בלוך: מתי יתחילו לדבר גם על זה?

מלי פולישוק בלוך: עכשיו אני רוצה לדבר בהקשר של "נשים עושות שלום".

מלי פולישוק בלוך: בדרום עשו המון דברים – מטפלים במנהרות, עשו מיגונים לבתים, אנשי הביטחון יושבים שם בשטח – אבל אנחנו יודעים היום שזה לא מספיק, אנחנו רואים היום שבעזרת כמה בלונים מסכנים שורפים את הדרום.

מלי פולישוק בלוך: מיגון כשלעצמו לא מספיק.

מלי פולישוק בלוך: אז אנחנו הצגנו ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון אבי דיכטר הצעה לבדיקת חלופות מדיניות.

מלי פולישוק בלוך: מר דיכטר, במשפט הראשון שלך אמרת שצריך להתייחס למוכנות בראייה שלמה, ואני מאוד מסכימה לאמירה הזאת.

מלי פולישוק בלוך: כי כשמדברים על ביטחון, כשמדברים על מיגון, צריכים להסתכל על זה בראייה שלמה וצריכים לבדוק גם חלופות מדיניות.

מלי פולישוק בלוך: ולכן אני מאוד מבקשת ממך, מר דיכטר, לשוב ולדון בנושא הזה.

מלי פולישוק בלוך: אנחנו יכולים לפחות חלק מהאיומים שיש על מדינת ישראל אולי לרכך, אולי להקטין, על ידי זה שנבדוק חלופות מדיניות.

מלי פולישוק בלוך: ובהקשר הביטחוני של רעידות האדמה, כמי שהייתה פה הרבה מאוד שנים ועוקבת אחרי זה כבר 15 שנה, אני אומרת לכם שוב: שום דבר לא נעשה.

מלי פולישוק בלוך: והמילים האלה, חמישה מיליארד, זה מילים בעלמא, זה קשקוש אחד גדול, זה לא יקרה, זה יישאר בגדר של תכניות כלליות.

מלי פולישוק בלוך: וכמי שיושבת בוועדת תכנון ובנייה בתל אביב – כנציגת הממשלה, דרך אגב – אני אומרת לכם שתמ"א 38 וחיזוק מבנים בתל אביב עוברים כל הזמן.

מלי פולישוק בלוך: כל יום עוברות עשרות תכניות.

מלי פולישוק בלוך: אז אני מציעה לכם משהו: קחו את החמישה מיליארד שהממשלה לא תוציא ובמקומו תנו עוד 1% של זכויות בנייה בתל אביב, ובכסף הזה תממנו את הצפון.

מלי פולישוק בלוך: כי אחרת הכסף לא יגיע.

מלי פולישוק בלוך: תודה רבה.

עמיר פרץ: נציג המל"ל, בבקשה.

איתן יצחק: ראשית, אני החלפתי את ווה משבוע שעבר.

איתן יצחק: המשימה של המל"ל היא לתכלל את מאמצי התקצוב, ואני אגיד שני משפטים על זה ועל עוד כמה דברים.

איתן יצחק: ראשית, ראש המל"ל קיים דיון לפני תקופה מסוימת, בשיתוף עם ווה, שעוד היה בתפקיד, ועם אלוף פיקוד העורף.

איתן יצחק: אלוף פיקוד העורף מונה להיות אחראי על המשימה הזאת, ואנחנו מקיימים מעת לעת בקרה ומעקב על הביצוע.

איתן יצחק: מה שהוצג פה היום הוסדר בשבוע שעבר בוועדת התקציב כמנה ראשונה, ואנחנו נקיים בקרה ופיקוח על כל מה שנאמר פה.

איתן יצחק: אני רשמתי לפניי את ההערות ואנחנו נבדוק את כל התהליכים ואת כל המשמעויות של הפערים, אם יש כאלה, לגבי כל מה שהוצג על החמישה מיליארד בכלל ועל ה-500 מיליון בפרט, ללא קשר ל-150 שכבר אושרו והתחילו לצאת לדרך.

איתן יצחק: בסוגיית 25 מתקני התשתית, אנחנו נמצאים במעקב ובקרה על העניין.

איתן יצחק: חלק מזה זה לקבוע את סדר העדיפות.

איתן יצחק: יש בזה לא מעט קשיים, אבל זה כבר יצא לדרך והעשרה הראשונים כבר הושלמו.

איתן יצחק: גם בעניין הזה אנחנו נמצאים בתוך התהליך ובתוך הבקרה על הביצוע.

איתן יצחק: יש שני דברים שעלו פה בדיון שבעיניי הם מהותיים מכיוון שיש לי ניסיון בכל מה שקשור למיגון וחיזוק.

איתן יצחק: לגבי ההשוואה למבנה חדש, משרד החינוך כמודל – אין מה להשוות בכלל בכל מה שקשור לתהליכים של זמן או מרחב.

איתן יצחק: להוציא את משרד החינוך, שאתה יכול לבצע את זה בקיץ, באף מבנה אחר אתה לא יכול לבצע תוך כדי ולהעריך זמן.

איתן יצחק: ולכן אני חושב שבמבנים חדשים למדינה יש יכולת לבצע בצורה יחסית מהירה, אבל במבנים קיימים הדבר הוא הרבה יותר מורכב וקשה, ולכן אין כאן מקום להשוואה.

איתן יצחק: לגבי הרצון לבזר, לתת לציבור, כפי שנאמר פה – אני חשבתי תמיד שעדיף לפזר את הכול, לבזר את התקציב לגופים ולמשרדים.

איתן יצחק: אבל מבחינת סטנדרט ומחויבות לתקינה לאומית, לאחריות שלנו כמדינה לתוצאות של האיום, גם רעידות אדמה וגם מלחמה, אני חושב שנכון להשאיר את זה לפיקוד העורף, שהוא גורם שיש לו את המחויבות ואת הסטנדרט.

איתן יצחק: היכולת שלו לעבוד גם מול המשרדים וגם מול הגופים הפרטיים הוכחה כיעילה, ולכן אני חושב שלא כדאי לנו לפזר את האחריות לכל הגופים.

עמיר פרץ: לאיזה אחריות אתה מתכוון?

עמיר פרץ: אחריות הביצוע?

איתן יצחק: אני מדבר גם על התהליך.

איתן יצחק: בתהליך – וגם על הביצוע הקבלני יש לי מה לומר – אם אתה לא שם עין של בקרה ופיקוח של פיקוד העורף, אתה גם יכול לקבל תוצאות שלא - - -

יורם ישראלי: היום כל ילד בונה ממ"ד בלי שום - - -

איתן יצחק: יש בקרה ופיקוח של פיקוד העורף על כל ההיתרים והתוספות.

איתן יצחק: לגבי מה שלא מצריך אישורים יש מפקדי מחוזות בפיקוד העורף שמאשרים אחת לכמה שבועות את כל המיגון במדינה.

איתן יצחק: אני לא מדבר על בנייה חדשה, אני מדבר על כל תהליך המיגון בארץ למבנים קיימים.

עמיר פרץ: נציג האוצר, בבקשה.

עלי בינג: ראשית, אני חושב שאי אפשר להתעלם מהבשורה שהכסף הזה מביא, גם אם זה לא כל מה שכל אחד חשב ותכנן ורצה.

עלי בינג: אגב, התכנית בקבינט מעולם לא הייתה לעשר שנים; החלטת הקבינט החליטה על עד 2030, וגם כלל דרישות רה"מ דיברו על 2030.

עלי בינג: דבר שני, הכסף כבר הוקצה, שר האוצר ביקש את זה, גם את ה-150, גם את ה-136.

עלי בינג: גם עשינו מאמץ מהיר להעביר את הפנייה לוועדת כספים, שאישרה את זה כבר בישיבה הראשונה שלה.

עלי בינג: בנוסף, עשינו מאמצים רבים כדי לאפשר מקסימום נגישות לכסף הזה.

עלי בינג: שמנו אותו גם בהרשאה וגם במזומן בגלל שהצוות עוד לא החליט על אופן הביצוע ובכל זאת רצינו לאפשר מימוש כמה שיותר יעיל ונכון, למרות שזה משהו שאנחנו בדרך כלל לא עושים.

עלי בינג: המטרה שלנו היא שברגע שיש את הכסף הזה – לבצע אותו כמה שיותר נכון וכמה שיותר מהר.

עמיר פרץ: השאלה אם יש לכם החלטה עקרונית כמה האוצר מקצה מממנו לטובת התכנית.

עמיר פרץ: כי אני הרי מכיר את המשאים ומתנים האלה בינכם לבין המשרדים.

עמיר פרץ: הרי זה לא מצ'ינג, הלוואי וזה היה מצ'ינג.

עמיר פרץ: אם הייתה החלטה על מצ'ינג אז כל משרד היה יודע איפה הוא עומד.

עמיר פרץ: אבל זה לא מצ'ינג, זה שוק.

עמיר פרץ: אם יש משרד שאין לו, הוא ייתן 10%, ואם יש משרד שיש לו יותר אז ידרשו ממנו יותר.

עלי בינג: כפי שאתה רואה, אנחנו לא מתנים כרגע שום דבר בשום דבר.

עלי בינג: יש תקציבים בתוך המשרדים שאנחנו חושבים שאפשר לייעל אותם ולהפנות אותם לטובת הנושא, אבל אין פה שום התניה.

עמיר פרץ: כמה בכוונתכם להקציב?

עלי בינג: אנחנו התחלנו עם המנה הראשונה של הכסף לטובת הנושא הזה, יהיו דיוני תקציב, יהיה - - -

עמיר פרץ: אני לא מבין.

עמיר פרץ: יש כבר תקציב של 2019.

עלי בינג: אבל זה לא היה בבסיס התקציב, הרי התקציב אושר לפני התכנית.

עלי בינג: אנחנו נצטרך למצוא את המקורות במהלך שנת 2019.

שמואל לטקו: אז כרגע אין לך גם ל-2019.

איילת נחמיאס ורבין: בקיצור, אין.

איילת נחמיאס ורבין: תקשיב שנייה, אנחנו יושבים פה באין-ספור דיונים וסוף-סוף הצלחנו להגיע למצב של תכנית.

איילת נחמיאס ורבין: אבל אם התכנית הזאת היא רק מספרים שאנחנו רואים אבל בסוף הכסף לא ירד לשטח וגולן לא יוכל להוציא את מה שהוא צריך... לתחושתי, אגב, יש פה שני וקטורים שמתנגשים.

איילת נחמיאס ורבין: יש את התכנית של המיגון הביטחוני, יש את התכנית של רעידות האדמה, ובסוף נמצא את עצמנו במצב ששני הווקטורים האלה מתנגשים ולא עוזרים אחד לשני.

איילת נחמיאס ורבין: בסוף אנחנו צריכים להיות במצב שגם הצפון ממוגן מבחינה ביטחונית וגם שיש הגנה מרעידות אדמה, ולי יש הרגשה שכרגע זה לא עובד בהלימה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מבינה ש-ווה מנסה לראות איפה זה משתלב, אבל - - -

זאב צוק רם: אבל לפחות בעניין הזה, חברת הכנסת ורבין, אנחנו באותו משרד ואנחנו הולכים ביחד – משרד הביטחון, רח"ל ופיקוד העורף – ואנחנו יורדים לכל פרט בעניין הזה.

זאב צוק רם: לכן פה צריך פחות לדאוג.

זאב צוק רם: אבל כן עולה השאלה האם אנחנו יכולים להשקיע כארבעה מיליארד בלהתחיל לחזק את כל המבנים בטבריה למשל.

זאב צוק רם: אני מדבר בראייה מדינתית, לא כמי שאחרי על ה - - -

עמיר פרץ: ווה, אתה שואל אותנו?

זאב צוק רם: לא, אני שואל את עצמי, לא אתכם.

עמיר פרץ: אז תגיע למסקנה ותגיד את זה לפרוטוקול.

איילת נחמיאס ורבין: עמיר, אני רוצה להבין – לא בטוח שצריך לחזק את המבנים בטבריה כנגד רעידות אדמה?

עמיר פרץ: הוא צריך לתת לנו תשובה מהי עמדת הממשלה.

עמיר פרץ: אני לא מתכוון עכשיו לשנות סדרי עולם.

עמיר פרץ: הוא איש המקצוע והוא צריך להגיד לי את המסקנה, ואז אני אוכל להתווכח איתו על המסקנה.

עמיר פרץ: אבל כרגע הוא אמר שהוא לא יודע, שזה הכי גרוע.

זאב צוק רם: לא, אני אמרתי שאני לא בטוח.

זאב צוק רם: מקום שנוכל לתת בו התרעה טובה ומספיקה יהיה בסדר עדיפות אחרון לחיזוק – לעומת מקום שההתרעה בו היא חמש שניות.

זאב צוק רם: לכן זה דבר שצריך לקבוע אפילו ברמה של שכונות בתוך עיר.

עמיר פרץ: אבל את הניתוח הזה אתם צריכים לעשות.

עמיר פרץ: אתם צריכים לבוא אלינו עם מסקנה ברורה.

זאב צוק רם: אנחנו נבוא.

עמיר פרץ: ווה, תעשה עבודה ותביא לנו סדרי עדיפויות בתוך ה-24,000 שדיברת עליהם.

זאב צוק רם: חבר הכנסת פרץ, אנחנו נעשה את זה, ואתם תקבלו את זה.

זאב צוק רם: אנחנו קודם כול נקבל את זה ככלי עבודה ואחר כך נציג לכם את זה.

עמיר פרץ: כמה זמן אתה צריך לזה?

זאב צוק רם: לא יודע, נכנסתי לפני יומיים לתפקיד.

עמיר פרץ: מה זה "לא יודע"?

איילת נחמיאס ורבין: אל תיתן לנו את התירוצים האלה.

עמיר פרץ: חבר הכנסת דיכטר יאמר את דברו ואחר כך אני אסכם.

עמיר פרץ: בבקשה.

אבי דיכטר: הערה על הנושא של התרעה.

אבי דיכטר: אני אומר לכם, אל תקלו ראש בנושא של התרעה ברעידות אדמה.

אבי דיכטר: כי שם זה בדיוק הפוך מהנושא של תקיפה של רקטות או מרגמות.

אבי דיכטר: רעידת אדמה זה התרעה לכולם וזה נזק לכולם.

אבי דיכטר: מדובר באלפים בתא שטח אחד.

אבי דיכטר: לכן הנושא של התרעות של עשר שניות או חמש שניות – תחשבו על זה במונחים של עלות מול תועלת.

אבי דיכטר: הצד של התועלת זה הצלת חיי אדם כך שקשה לאמוד את זה בכסף, אבל מבחינת העלות אני חושב שזאת אחת ההשקעות הכי משתלמות שאני יכול להעלות לנגד עיניי.

אבי דיכטר: דבר שני, אני מודאג מהקשר בין עלי מהאוצר לבין אבי מהבריאות או החינוך.

אבי דיכטר: למה אני מודאג?

אבי דיכטר: אם עכשיו, מתוך המשאבים הקיימים של בריאות, או החינוך, אנחנו נתחיל לומר שבאיקס כסף אנחנו יכולים לעשות וואי מיטות, אז עכשיו האיקס כסף נשאר, אבל התקן של המיטה הממוגנת הופך להיות יותר יקר ואז אנחנו נייצר פחות מיטות.

אבי דיכטר: אם אני מפרש נכון את ההחלטה לשים חמישה מיליארד שקל לעשור או ל-12 שנים... ואגב, אני אומר לכם, בניגוד למה שעלה כאן, לדעתי זו צורת החשיבה הכי הגיונית.

אבי דיכטר: אין מה לחשוב במונחים של לקצר.

אבי דיכטר: אצלנו תמיד, שומעים "12 שנה", אומרים "אז בואו נעשה בשבע שנים" - - -

עמיר פרץ: כי 12 הופך ל-20.

עמיר פרץ: אם נחליט על שבע אז זה יהיה 12.

אבי דיכטר: לא, עד שפעם אחת כבר עושים תכנון, אומרים שרוצים לשים חמישה מיליארד שקל עד 2030 – אני חושב שזה לגיטימי לגמרי.

אבי דיכטר: הרי הסכום הזה גבוה הרבה יותר מכל תכנון קודם שהיה.

אבי דיכטר: ומה אנחנו כוועדה צריכים להקפיד?

אבי דיכטר: שהחמישה מיליארד האלה יהיו חמישה מיליארד צבועים למיגון.

אבי דיכטר: לא מעורבבים, לא מצ'ינג ולא עוד כל מיני פטנטים אחרים.

אבי דיכטר: כלומר, בראייה לאומית אנחנו צריכים לומר שאנחנו משעבדים חמישה מיליארד שקל מתקציב המדינה ל-12 השנים הבאות, תקציב נטו, אקסוגני לגמרי למשרדים, שמטרתו היא שהמיטה תהיה ממוגנת לא על חשבון מספר המיטות אלא על חשבון תעדוף לאומי אחר, ולא על חשבון הכיתות אלא על חשבון משהו אחר.

אבי דיכטר: אני יותר רגוע מה-מעין ויכוח בין מה שאמר גולן לבין מה שאמר יורם.

אבי דיכטר: אני לא חושב ששם ההבדלים הם גדולים.

אבי דיכטר: כי גולן אומר, אנחנו בשנתיים גומרים מאה אחוז.

אבי דיכטר: איך מתפלגים המאה האחוז האלה?

אבי דיכטר: מה שאפשר לעשות בשיטת יורם, נעשה בשיטת יורם.

אבי דיכטר: לא שמעתי איזה הבדלים בין גולן לבין יורם בתחום הזה.

אבי דיכטר: אני חושב שהבעיה המרכזית שלנו כוועדה - - -

עמיר פרץ: הבעיה שיורם לא מאמין שאכן זה יקרה.

עמיר פרץ: הוא אומר: תן לי את הכסף, אני אדאג שזה יקרה.

קריאות: - - -

אבי דיכטר: המשימה שלנו כוועדת משנה היא להבין ברזולוציה הרבה יותר רצינית.

אבי דיכטר: ..

אבי דיכטר: אנחנו כוועדה צריכים לחשק את ההחלטה על ההקצאה של חמישה מיליארד שקל.

אבי דיכטר: אנחנו צריכים לחשק את הקבינט, לחשק את הממשלה, לחשק את האוצר.

אבי דיכטר: שיהיה להם חשק שהסכום זה יוקצה באמת למיגון, ולא בשיטות שיפחיתו את מספר המיטות או מספר הכיתות או הדברים האחרים שהמשרדים עושים.

אבי דיכטר: צריך לומר שהמדינה החליטה שהיא מקצה למיגון הצפון חמישה מיליארד שקל ל-12 שנים.

אבי דיכטר: ואני אומר לך, הוויכוח בין עשר שנים לבין 12 שנים הוא ממש שולי.

אבי דיכטר: החמישה מיליארד האלה, צריך שאנחנו נדע בדיוק איך הם מתפלגים לאורך השנים.

אבי דיכטר: וזה לא חייב להיות סכום שווה, כי יש שנים שאתה יותר מתכנן ופחות מבצע, ויש שנים שאתה מבצע יותר ומתכנן פחות.

אבי דיכטר: אגב, שדרות היא דוגמה מצוינת.

אבי דיכטר: לקח זמן התנעה ארוך, אבל בסוף, אם יש סיבה מרכזית למה שדרות פורחת ולא נבלה, זו העובדה שאנשים שם ידעו שלמרות כל הצרות הם יכולים להישאר בבית.

עמיר פרץ: נכון.

עמיר פרץ: זאת החלטה שקיבלנו כשהיינו ביחד בממשלה.

אבי דיכטר: ולכן החמישה מיליארד שמדובר בהם הם אולי אחת ההשקעות הכי טובות לצפון, אבל בתנאי שהם יהיו באמת לתכנית שאנחנו מדברים עליה, בלי מצמוצים, בלי הסטות, בלי התניות ובלי התליות.

אבי דיכטר: כסף למיגון.

עמיר פרץ: ובלי קשר לבחירות.

אבי דיכטר: ובלי קשר לבחירות.

אבי דיכטר: אני חושב שההחלטה על חמישה מיליארד ל-12 שנים צריכה להיות נר לרגלנו, ולדאוג שהסכום הזה לא יקוזז, לא יכורסם, לא ייאכל ולא ילך לתכליות אחרות בכל מיני טריקים.

עמיר פרץ: חברים, לפני שאקרא בפניכם את סיכום הוועדה אני רוצה לומר כמה מילים.

עמיר פרץ: א', אני רוצה להודות לכל המשתתפים.

עמיר פרץ: אנחנו העברנו מסר חד-משמעי: אנחנו רואים בהגנה על העורף את אחד הנושאים שנמצאים בסדר העדיפויות.

עמיר פרץ: העובדה שהמושב הזה נפתח כאשר הנושא הראשון שעומד לדיון פה בוועדת המשנה, בהשתתפות יושב-ראש הוועדה ונציגים של הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון, הוא הנושא הזה – העובדה הזאת מצביעה על כך שאנחנו רוצים שהמדינה תמצא את עצמה מתמודדת עם השאלה של הגנת העורף.

עמיר פרץ: כפי שציינתי בתחילת דבריי, נקודת המבחן מבחינתי היא האם העורף מסוגל לקיים חיי שגרה בזמן מתיחות ובזמן עימות.

עמיר פרץ: אלה שתי מדרגות שונות.

עמיר פרץ: ראינו מה קרה ברמת הגולן – בזמן מתיחות הם יכולים לקיים, אבל בזמן עימות הם מודים בפה מלא שהם לא מסוגלים לקיים חיי שגרה רגילים והם יצטרכו לפנות חלק מהתושבים שלהם.

עמיר פרץ: ואני רוצה לומר שבכל מה שקשור לרמת הגולן, מועצה אזורית קצרין – הם הודיעו במפורש שהם ערוכים ומוכנים במאה אחוז לביצוע אם אכן יועברו להם תקציבים בהתאם.

עמיר פרץ: דבר נוסף שאני רוצה להדגיש – אנחנו כאן רוצים שהדברים יהיו יותר בהירים.

עמיר פרץ: אנחנו הרבה יותר ריאליים, אנחנו יודעים בדיוק כיצד הדברים מתנהלים, ואנחנו יודעים בהחלט מהי משמעותה של שנת בחירות, שלפתע כל הדיונים מוסטים למקום אחר.

עמיר פרץ: ולכן המטרה שלנו היא שלפני שמתחילים האירועים הפוליטיים הגדולים לפחות נהיה בטוחים שה-500 מיליון, שיש עליהם הסכמה של כל הגורמים – של האוצר, של מל"ל, של רח"ל, של צה"ל, של מערכת הביטחון – לפחות הם יהיו צבועים.

עמיר פרץ: כי אם אנחנו נמצא את עצמנו במצב של טרום דיונים בין האוצר לבין המשרדים השונים לפני החלוקה, הדיונים האלה לא יסתיימו, אין לי בכלל ספק.

עמיר פרץ: כל משרד יודע שזאת אחת הנקודות הרגישות ביותר, שאלת הביטחון והגנת העורף, והוא יעשה הכול כדי שחלקו יהיה יותר מצומצם.

עמיר פרץ: משרד החינוך יעשה הכול כדי לקבל תקציב נוסף לבניית בתי ספר ממוגנים, משרד הבריאות יעשה הכול כדי לקבל תקציב נוסף לבניית בתי חולים ממוגנים וכו'.

עמיר פרץ: ואני אומר לכם, לבי עם מנהלי בתי החולים בישראל.

עמיר פרץ: אני ביקרתי השבוע ברמב"ם, ואני אומר לכם שמנהלי בתי החולים היום לא צריכים להוכיח הצטיינות ברפואה, הם צריכים להוכיח הצטיינות בשנור, ביכולת שלהם לגייס כסף.

עמיר פרץ: הם מוצאים את עצמם מידפקים על פתחם של בעלי הון בכל מקום בעולם, והם מנסים להביא כסף כדי לבנות עוד חדרים ממוגנים, כדי לשפר ולבנות מגדלים ממוגנים מלכתחילה.

עמיר פרץ: ובית חולים רמב"ם הוא אחד מבתי החולים שהגיעו להישגים רבים – יש לו מערך שלם לטיפול בשעת חירום, כל חדרי הניתוח שלו הם חדרים ממוגנים שיכולים לפעול בשגרה ובחירום.

עמיר פרץ: אבל, לצד העובדה שמנהלי בתי החולים עושים הכול כדי לגייס כסף בעצמם, הם צריכים לדעת מה תכנית העבודה שלהם.

עמיר פרץ: והם לא יודעים, כי הם לא יודעים באופן מפורש מה היקף התקציב שהם יכולים לקבל.

עמיר פרץ: ושם למשל כמעט שאין בעיות סטטוטורית, כי השטח הוא שטח כלוא ואפשר להתקדם שם והעיריות הולכות לקראת בתי החולים.

עמיר פרץ: אני חושב ששם כולם מבינים שצריך לדלג על המכשלות הסטטוטוריות למיניהן, ואם התמ"א החדשה תסייע, מה טוב.

עמיר פרץ: דבר נוסף.

עמיר פרץ: אני בהחלט חושב שאם אתם מגיעים למצב שזמן הביצוע של 136 מיליון הוא שנתיים אז יכול להיות שצריך להקצות אותם אחרת.

עמיר פרץ: לקחת את הנושאים שהם ברי-ביצוע מידי ולעשות פריסה יותר רחבה על נושאים מסוימים, כך שה-136 מיליון יוכלו להיות נצרכים בשנה ולא בשנתיים.

עמיר פרץ: האוצר, אנחנו חייבים לקבל תשובה ברורה מכם האם ה-500 מיליון האלה הם הקצאה שלכם, או שזה תקציב שאתם הולכים עכשיו להתיש את המשרדים, להוציא מהם 250 מיליון ורק אז להודיע על ההקצאה.

עמיר פרץ: זאת נקודת מפתח; אנחנו רוצים לדעת האם הקצאת המשרדים מתקציביהם זה חלק מהחמישה מיליארד או שזה תוספת לחמישה מיליארד.

עמיר פרץ: כי אחרת, האוצר הולך להקצות לא יותר מ-2.5 מיליארד, וזה עוד במקרה הטוב – תלוי מי הרפרנט ותלוי מי עומד מולו.

עמיר פרץ: אני רוצה לומר דבר נוסף.

עמיר פרץ: אני מסכים שמודל עוטף עזה הוא המודל הנכון.

עמיר פרץ: אנחנו השקענו בו הרבה מאוד ואני שמח שהייתה החלטה לתת לכל אזרח שם ממ"ד בלי שום ויכוחים.

עמיר פרץ: כמו שאתם יודעים, אני כשר הביטחון, על מנת לשמש דוגמה אישית, לא הסכמתי לקחת ממ"ד על חשבון המדינה, למרות שבשכונה שלי הממ"דים של כולם נבנו על חשבון המדינה.

עמיר פרץ: אני הודעתי שאת הממ"ד שלי אני בונה לבד, מכיוון שהייתי מעורב בהחלטה.

עמיר פרץ: החלטתי שיש טעם לפגם אם אני אסכים לקחת תקצוב של המדינה בעניין הזה.

עמיר פרץ: אבל המודל הזה הוכיח את עצמו.

עמיר פרץ: גם ההגנה האקטיבית של כיפת ברזל וגם ההגנה הפאסיבית של הממ"דים מוכיחים שאפשר לקיים חיי שגרה בזמן מתיחות או בזמן עימות.

עמיר פרץ: כי מה היה קורה קודם?

עמיר פרץ: באזעקה הראשונה של "צבע אדום" המפעלים היו מתרוקנים, כולם היו בורחים, מחפשים את הילדים, מתקשרים לבתי הספר ולגנים – וכל חיי השגרה היו נפגעים ורמת התפקוד הכלכלי הייתה יורדת לרמה מאוד נמוכה.

עמיר פרץ: כך גם לגבי מחירי הדירות.

עמיר פרץ: לפני עשר שנים המחירים עמדו על 100,000, 200,000 שקל לדירה, והיום לא תוכל לקנות דירה בפחות ממיליון שקל.

עמיר פרץ: וזה אומר שמבחינה כלכלית מדינת ישראל הרוויחה.

עמיר פרץ: כלומר, כפי שציין כאן יושב-ראש הוועדה, השקעה בהגנת העורף היא גם תרומה מאוד משמעותית ליציבות ולפיתוח הכלכלי של היישוב שבו משקיעים.

עמיר פרץ: וגם את זה צריך לקחת בחשבון; כשאתם סופרים את השקל קחו בחשבון שזה גם נותן לכם יתרונות כלכליים מאוד משמעותיים.

עמיר פרץ: המפעלים עובדים, המסחר עובד, התושבים מרגישים יותר בטוח, פחות נזקים למערכת החינוך ולמערכות התומכות במקום.

עמיר פרץ: זה דבר שאתם בהחלט חיים לקחת אותו בחשבון בחישובים הכלכליים שלכם.

עמיר פרץ: אני קורא את החלטת הוועדה: ועדת המשנה לעורף והוועדה המשותפת לתקציב הביטחון רואים בחומרה את הפער בין החלטות הממשלה לבין התכניות בפועל.

עמיר פרץ: ואלו ההמלצות – 1.

עמיר פרץ: תכנית החמישה מיליארד צריכה להתחלק לשתי תקופות, על פי הדחיפות; מפריסה של עשר שנים לשתי תקופות של חמש שנים, שבהן תהיה הגדרה מפורשת של יכולת הביצוע.

עמיר פרץ: לא רק על פי יישובים, אלא גם על פי יכולת הביצוע.

עמיר פרץ: היינו שמחים אם התכנית כולה הייתה מצטמצמת לפחות מעשר שנים.

עמיר פרץ: אילו האוצר, יחד עם הקבינט, היו מחליטים לצמצם את התכנית הזאת לשבע או שש שנים, היינו בהחלט יודעים שאם זה יסתיים בעשר שנים כולל הביצוע – עשינו את מלאכתנו.

עמיר פרץ: אבל אם לא, אז כדי שלא יהיה מצב שמגיע פיקוד העורף ליישוב והוא רוצה לפתור את כל המרכיבים שם ואז יש לו תקציב מסוים שהביצוע שלו נפרס מאוד, צריך לחלק את המשימות בצורה רוחבית.

עמיר פרץ: מרכיבי ביטחון זה דבר שאפשר לעשות מידית, אז בואו נקצה לזה כסף, כדי שכבר יהיה ביצוע.

עמיר פרץ: אחר כך ממ"דים פרטיים, מערכת בריאות, מערכת חינוך – נעשה משימות רוחב, וכך הביצוע יהיה הרבה יותר פשוט.

עמיר פרץ: 2.

עמיר פרץ: הצעת תקציב מידי.

עמיר פרץ: כפי שהצענו גם בפגישה הקודמת, אנחנו מבקשים גם מהאוצר, גם ממשרד הפנים וגם מפיקוד העורף להקצות תקציב מידי לתכנון בכל היישובים עד 40 ק"מ.

עמיר פרץ: תנו תקציב לעיריות שיתחילו לתכנן.

עמיר פרץ: וכשיגיע הזמן אז גם יקצו להן לביצוע.

עמיר פרץ: ככה נמצא את עצמנו שחסכנו כמה שנים בתהליך.

עמיר פרץ: זה מרכיב מאוד חשוב, ולכן אני פונה אליכם לתת לזה עדיפות.

עמיר פרץ: זה לא צריך להיות הרבה כסף – 50 מיליון שקל מכלל התקציב, שיוקצו לצורך תכנון בכל הפרמטרים, בכל הרמות, בכל השאלות שעומדות על הפרק.

עמיר פרץ: זה דבר שיקל מאוד כאשר נגיע לשלב הביצוע.

עמיר פרץ: 3.

עמיר פרץ: הוועדה דורשת להציג בפניה בתוך 90 יום תכנית מלאה של מגן הצפון, שכבר הוכרזה מספר פעמים, שכוללת גם את צורכי הגנת העורף בקו 0 עד 40, וזאת בהתאם לסדרי העדיפויות ובהתייחס לאיומים הקיימים.

עמיר פרץ: 4.

עמיר פרץ: הוועדה מבקשת כי הערכת המצב תכלול נפגעים הן באירוע ביטחוני והן באירוע של רעידות אדמה לפני ביצוע התכנית ואחרי ביצוע התכנית.

עמיר פרץ: אנחנו רוצים לדעת האם אתם יודעים להעריך לנו בכמה התכנית – כולל ההתרעה שעליה אתם מדברים, כולל ההשקעה בחיזוק המבנים, כולל ההשקעה בממ"דים – תצמצם לנו את היקף הנפגעים הצפוי.

עמיר פרץ: נכון שזה לא דברים מדויקים, אבל אפשר לעשות הערכת מצב.

עמיר פרץ: 5.

עמיר פרץ: חלוקה מידית ומכוונת של הסכומים שהוקצו, הן של ה-150 מיליון הראשונים והן של ה-136 מיליון הנוספים.

עמיר פרץ: 6.

עמיר פרץ: הדבר המרכזי, אסטרטגיה: מודל עוטף עזה הוא מודל שהצליח, ולכן מערכת הביטחון צריכה לקחת את המודל הזה ולשפר את כל מה שקשור לצמצום לוחות הזמנים.

עמיר פרץ: כי בגדול המודל הזה הצליח, וכל מה שצריך לעשות שם זה לראות איפה היו כשלים בשאלת הביצוע ולוחות הזמנים.

עמיר פרץ: צריך לנסות לבנות מודל דומה גם בצפון, כמובן לפי סדרי העדיפויות של המרחק מהגבול – 0 עד 1, 1 עד 4, 4 עד 9, 9 עד 20, 20 עד 40.

עמיר פרץ: אין לי ספק שזה יתרום תרומה גדולה גם למי שרוצה שלום, כי בסוף, ככל שהעורף יותר מוגן וככל שהאויבים שלנו מרגישים שהם לא מצליחים לפגוע בעורף, יכול להיות שהם יבחרו לבוא לשולחן המשא ומתן, כי אולי הם יחשבו ששם הם ישיגו יותר.

עמיר פרץ: מבחינתי התפיסה של הגנת העורף היא תפיסה ביטחונית, אבל היא גם תפיסה מדינית, ובוודאי תפיסה חברתית.

עמיר פרץ: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.