ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1141, 2018-10-22 10:02

יצחק יוניסי: בוקר טוב.

יצחק יוניסי: היום יום שני, י"ג בחשון התשע"ט, 22 באוקטובר 2018.

יצחק יוניסי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

יצחק יוניסי: על סדר היום אישור מסגרת ערבות מדינה לקרן הלוואות לפרויקטי התייעלות אנרגטית.

יצחק יוניסי: מי מציג את הנושא?

עמית מרזאי: אני.

עמית מרזאי: אני רכז ערבויות מדינה באגף החשב הכללי.

עמית מרזאי: אנחנו מגיעים לוועדה מכוח דרישה בחוק ערבויות מטעם המדינה.

עמית מרזאי: אנחנו מבקשים להעמיד ערבות מדינה בהיקף של 200 מיליון שקלים לפרויקט התייעלות אנרגטית.

עמית מרזאי: הבקשה הזאת באה בהמשך להחלטות ממשלה ישנות, החל מ-2015 ועד סוף 2017, שלוש החלטות ממשלה כאשר באמצע הייתה ועידת פריס שדיברה על האקלים ומדינת ישראל הצטרפה אליה.

עמית מרזאי: תכנית הערבויות שהוגדרה בהחלטת הממשלה האחרונה, בדצמבר 2017, החלטה 3269, היא אחת מסך התכניות הממשלתיות עליהן הוחלט כדי להשיג את יעד הפחתת פליטות גזי החממה וההתייעלות האנרגטית עד 2030.

עמית מרזאי: במסגרת העבודה הזאת היה גם צוות מייעץ לשר האוצר שסיים את העבודה בשנת 2017 וועדת מכרזים שמונתה במהלך 2017 פרסמה את המכרז לבחירת בנקים שיעמידו את המימון לפרויקטי התייעלות אנרגטית כאשר מצד שני המדינה בעצם מעמידה כבטוחה את ערבות המדינה לאותם פרויקטים.

עמית מרזאי: המטרה היא לייצר אפקט שיעזור להשיג את היעד עליו חתמה מדינת ישראל בוועידת האקלים בפריס.

עמית מרזאי: בשלב הראשון אנחנו מבקשים 200 מיליון שקלים ערבות מדינה ובהמשך, וככל שנתקדם עם המכרז, נידרש לבוא לכאן ולבקש סכומי ערבות נוספים.

יצחק יוניסי: בסך הכול 500 מיליון שקלים.

עמית מרזאי: בסך הכול 500 מיליון שקלים.

עמית מרזאי: כרגע מבקשים 200 מיליון שקלים.

איתן ברושי: אתה יכול לפרט מעט את המטרה?

עמית מרזאי: כן.

עמית מרזאי: נמצאים כאן גם חברים ממשרד האנרגיה וגם מהמשרד להגנת הסביבה - אני ממשרד האוצר – שיוכלו לדבר גם על המטרה בצורה קצת יותר מקצועית.

איתן ברושי: אף פעם האוצר לא היה זקוק לעזרה של המשרדים לגבי המטרות.

איתן ברושי: הוא תמיד הגדיר אותן.

עמית מרזאי: אנחנו פרטנרים טובים.

שגית אפיק: הוא מאגף החשב הכללי.

איתן ברושי: מה זה משנה מהיכן הוא?

איתן ברושי: האוצר תמיד קבע גם את המילים וגם את המנגינה.

עמית מרזאי: השתנו הדברים.

יצחק יוניסי: הלוואי והשתנה.

איתן ברושי: אני ווקנין נבדוק את זה בפטם ונראה אם זה השתנה.

יחזקאל ליפשיץ: אני סמנכ"ל במשרד האנרגיה.

יחזקאל ליפשיץ: כמו שעמית אמר, אנחנו קיימנו איזושהי ועדה משותפת למשרדים – הגנת הסביבה, האוצר ואנחנו – כדי למנף את הנושא של התייעלות אנרגטית.

יחזקאל ליפשיץ: התייעלות אנרגטית היא בעצם לעשות מה שאנחנו עושים בפחות צריכת אנרגיה.

יחזקאל ליפשיץ: יש לזה יתרונות גם בהיבט של זיהום האוויר, גם בהיבט של ההתחממות הגלובלית, כמובן גם בהיבט הכספי כי ברגע שאתה מייצר את אותה תועלת, את אותה תאורה, את אותו איקלום, זה אומר פחות אנרגיה ואז בוודאי אתה חוסך לעצמך כסף.

יחזקאל ליפשיץ: אני מזכיר את הדוח של האו"מ שהתפרסם לפני כשבועיים ומדבר על עלייה בטמפרטורה של כדור הארץ.

יחזקאל ליפשיץ: מדינת ישראל לקחה על עצמה יעדים לשנת 2030 של 17 אחוזים התייעלות אנרגטית ובמסגרת זו אנחנו יסדנו שני כלים פיננסיים עיקריים כאשר הכלי הראשון הוא מענקים בסך של 300 מיליון שקלים עד שנת 2020 והם מנוהלים באמצעות מרכז ההשקעות במשרד הכלכלה.

יחזקאל ליפשיץ: שם הקצינו כבר שתי הקצאות, בכל שנה 75 מיליון שקלים.

יחזקאל ליפשיץ: יש לנו עוד שתי הקצאות נוספות, לשנת 2019 ו-2020.

יחזקאל ליפשיץ: הכלי השני הנוסף הוא ערבויות מדינה להתייעלות אנרגטית.

יחזקאל ליפשיץ: כלומר, יכול לבוא מפעל או צרכן מסוים לבנק שייבחר במכרז, והמכרז אמור להסתיים בקרוב, באמצע נובמבר, נבחר מספר מוסדות פיננסיים שיעניקו את ההלוואות.

יחזקאל ליפשיץ: המוסדות הפיננסיים האלה שייבחרו יעניקו את ההלוואות.

יחזקאל ליפשיץ: המטרה היא שההלוואות האלה יהיו בריבית נמוכה כיוון שאלה הלוואות מגובות בערבות מדינה.

יחזקאל ליפשיץ: יהיה ניתן לקבל הלוואה לטובת פרויקטים בהתייעלות אנרגטית.

איתן ברושי: באיזה היקף הערבות מכלל ההלוואה?

עמית מרזאי: בהלוואות שהן לא כוללות טכנולוגיה חדשנית ישראלית, אותה אנחנו מתעדפים במכרז.

איתן ברושי: תסביר לאט.

איתן ברושי: כבר התחלתם בתירוצים למה לא יצא כלום.

עמית מרזאי: אנחנו באנו לכאן ברוח טובה עם מנגנון חיובי.

איתן ברושי: בסדר.

איתן ברושי: שאלתי.

יצחק יוניסי: תתרגלו לאיתן.

איתן ברושי: התחלת במגבלות.

איתן ברושי: תחזור על הדברים כדי שאני אבין.

עמית מרזאי: אני לא אתחיל במגבלות אלא הפוך.

עמית מרזאי: אני מדבר על הטבות.

עמית מרזאי: במסלול הכללי, בהלוואה יש בעצם 75 אחוזים ערבות ולפחות 10 אחוזים חשיפה בנקאית.

עמית מרזאי: בהלוואות שיש בהן מרכיבים של טכנולוגיה חדשנית ישראלית, אותה אנחנו מבקשים לעודד במסגרת המכרז, תהיה ערבות של 85 אחוזים.

איתן ברושי: לכמה שנים ההלוואה ובאיזו ריבית?

עמית מרזאי: ההלוואות ישתנו בהתאם לפרויקטים.

עמית מרזאי: כל פרויקט ברכיב טכנולוגי, יש לו תקופת הפחתה שונה ולכן גם דרישות מימון שונות, אבל ההלוואות יכולות להיות כאן לתקופה ארוכה, שבע שנים, חמש שנים, ארבע שנים.

איתן ברושי: שבע שנים, זאת תקופה ארוכה?

עמית מרזאי: כן.

איתן ברושי: עד שמבצעים כאן משהו עוברות כמה שנים.

עמית מרזאי: יש מכרז שכבר יצא.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, אני רוצה להתייחס.

יצחק יוניסי: אני מאפשר לך.

איתן ברושי: לפי דעתי אנחנו עומדים היום עם פחות משלושה אחוזים ביעד אליו צריך להגיע בעוד שנתיים וקצת, ל-10 אחוזים.

איתן ברושי: אני אומר נכון?

יצחק יוניסי: אתה מדבר על אנרגיות מתחדשות.

איתן ברושי: זו ההתחייבות הבין-לאומית של ישראל.

יצחק יוניסי: נכון.

איתן ברושי: להגיע ל-10 אחוזים בסוף שנת 2020, עוד שנתיים וקצת, ואנחנו היום בפחות משלושה אחוזים.

איתן ברושי: אנחנו צריכים להגיע ל-10 אחוזים.

איתן ברושי: זה נראה דבר דמיוני.

איתן ברושי: אני שואל מהי הגדרת המטרה לאורה אתם הולכים למהלך חריג של ערבות של 80-70 אחוזים כסיוע.

איתן ברושי: אני לא יודע מה זה פרויקט חדשני.

איתן ברושי: המבחן הוא לא זה אלא אם עומדים ביעדים.

איתן ברושי: אם אתם רוצים עכשיו לעודד מחקר ופיתוח, אז תעבירו את זה למדען הראשי.

איתן ברושי: אם אתם רוצים לעודד מה שמתחייב מהחלטות הממשלה.

איתן ברושי: אנחנו היום בשעה 4:00 אחר הצהרים נשמע מה אומר מבקר המדינה על משרד התשתיות לגבי יעדי הממשלה במשק המים.

איתן ברושי: כדאי להיות דרוכים למרות שאין שם כל הפתעות והכול ידוע מראש.

איתן ברושי: עכשיו אני שואל אתכם לאיזו מטרה אתם רוצים להגיע.

איתן ברושי: אם הגדלת המטרה היא 10 אחוזים בעוד שנתיים או 17 אחוזים בשנת 2030, תגידו.

איתן ברושי: תאמרו מהי המטרה.

איתן ברושי: תאמין לי היושב ראש, אני לא מאמין – אני חוזר ואומר – שהמדינה מתנהלת בלי הגדרה ברורה של המטרה ובלי עבודה מתואמת של המשרדים.

שגית אפיק: אבל יש התחייבות של המדינה.

איתן ברושי: מה אתם רוצים עכשיו?

איתן ברושי: חדשנות, לפי דעתי זה לא.

שגית אפיק: זה לא מתחדשות.

איתן ברושי: זה מתחבר לאותה הגדרת מטרה.

יצחק יוניסי: בהחלטת הממשלה שבעצם קבעה את היעדים שמדינת ישראל לוקחת על עצמה בהסכם פריס, דובר על שני יעדים.

יצחק יוניסי: דובר על 17 אחוזים התייעלות אנרגטית ועל 17 אחוזים אנרגיות מתחדשות.

יצחק יוניסי: לטובת ההתייעלות האנרגטית, כמו שאמרתי, שני כלים פיננסיים עיקריים.

יצחק יוניסי: האנרגיות המתחדשות מקבלות, זה לא מימון אבל בעצם הן מקודמות באמצעות התעריף.

יצחק יוניסי: אתם מכירים את כל הסדרות, אתה ודאי מכיר את זה מצוין, של רשות החשמל גם עם מונה נטו, גם עם הסדרות התעריפיות החדשות, גם הסדרות הישנות, שם הם מקדמים את האנרגיות המתחדשות.

יצחק יוניסי: כאן אנחנו מקדמים תחום שלצערי הוא לא מצליח להתרומם בצורה מספיק טובה בארץ ואנחנו רוצים לשם כך את הערבויות להלוואות להתייעלות.

יצחק יוניסי: אנחנו חושבים שזה יחד עם המענקים – ואנחנו שוב נבחן את עצמנו בשנת 2020 ונראה היכן אנחנו נמצאים – יביא אותנו לעמוד ביעד.

יצחק יוניסי: זה יחד עם כלים אחרים שאנחנו נוקטים בהם, גם רגולציה, וכמו שאתם מכירים ודאי כל מכשיר חשמלי ביתי שנכנס היום לארץ, מחויב בבדיקה ומחויב במתן תווית אנרגטית ואנחנו מעודדים צרכנים ביתיים לרכוש מוצרים יעילים אנרגטיים.

יצחק יוניסי: כמו שאמרתי, הרגולציה יחד עם שני הכלים הפיננסיים האלה וכלים נוספים שאנחנו עובדים עליהם, אנחנו מקווים שזה באמת יביא אותנו לעמוד ביעד.

יצחק יוניסי: לגבי המתחדשות.

יצחק יוניסי: כמו שאתה יודע טוב מאוד, רשות החשמל עשתה באמת מאמצים גדולים כדי לעמוד ביעד.

יצחק יוניסי: זה יעד מאתגר אבל היא עשתה הסדרות חדשות.

יצחק יוניסי: עשתה מכרזים.

יצחק יוניסי: כל אחד יכול לבוא ולומר שזה לא מספיק וכולי, אבל באמת רשות החשמל עשתה מאמצים מאוד גדולים כדי לעמוד ביעד של 10 אחוזים בשנת 2020.

יצחק יוניסי: שוב, ימים יגידו אם אנחנו נעמוד בהם או לא.

יצחק יוניסי: יש דברים שהם באוויר ודברים שצריכים להסתיים והדברים מתקדמים.

יצחק יוניסי: תודה.

איתן פוקס: איגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל.

איתן פוקס: אנחנו ארגון התעשייה של 115 חברות שחלק ממנו עוסק בתחום ההתייעלות.

איתן פוקס: בפועל אנחנו החברות שרצות לעשות סקרי אנרגיה, להקים בסוף את מערכות האנרגיה היעילות וכולי.

איתן פוקס: קודם כל, אני רוצה שהוועדה תדע שאנחנו זקוקים לערבויות האלה כאוויר לנשימה.

איתן פוקס: התחום הזה הוא תחום קשה מאוד, לא רואים את הבזבוז ולכן קשה מאוד לשכנע מפעלים וצרכנים להיכנס לפרויקט של התייעלות.

איתן פוקס: לכן אחד הכלים החשובים, הכלים הפיננסיים וכאשר מישהו שכבר מודע לבעיה של הבזבוז, יכול לממן אותה כי רוב העסקים במשק – אפשר להגיד את זה בלי להתבייש – יש להם סדרי עדיפויות אחרים.

איתן פוקס: למנוע את הבזבוז, זה תמיד בסדר עדיפויות אחרון.

איתן פוקס: אני לא יודע למה זה כך אבל זה כך.

איתן פוקס: יש כאן כשל אמיתי ולכן האוצר הסכים בזמנו להקצות 500 מיליון שקלים.

איתן פוקס: אני שומע היום על 200 מיליון שקלים אבל הסכום אמור להיות חלק מ-500 מיליון שקלים.

יצחק יוניסי: ההיקף הכללי הוא 500 מיליון שקליםף.

איתן פוקס: נכון.

יצחק יוניסי: זה בא בשלבים.

יצחק יוניסי: בשלב הראשון הסכום הוא 200 מיליון שקלים.

איתן פוקס: אנחנו ממש מבקשים מהוועדה, מחברי הוועדה, להעביר היום ולאשר את התקנות אם כי דבר אחד חשוב לומר.

איתן פוקס: אם התוצאה הסופית היא שבסוף הלווה, הצרכן, צריכים כל בעלי המניות בחברה לחתום ערבות אישית, יש לנו בעיה וזו בעיה אמיתית כי זה יוצא נגד עיקרון המסך התאגידי.

איתן פוקס: כאשר עסקים רוצים לעשות עסקים, בכל העולם סביבות העסקים מאפשרות להם הגנה משפטית של מסך והרמת מסך היא צעד קיצוני מאוד שבתי המשפט בקושי מאפשרים אותו בנסיבות מאוד מחמירות.

איתן פוקס: זה יוצר סביבת עסקים.

איתן פוקס: באה ההלוואה הזו ומחייבת כל מי שמבקש מערכת יעילה אנרגטית, כל בעלי המניות צריכים לחתום ערבות אישית והנה ברגע אחד משכנו להם מתחת לרצפה את עיקרון ההגנה הזה בגללו בכלל חברות פועלות.

איתן פוקס: לכן אנחנו מבקשים מכם כאשר אתם בוחנים את הקריטריונים, שבסוף בנקים לפיהם ייתנו הלוואות לצרכנים או למי שיזכה, מוסדות פיננסיים שיזכו במכרז הזה שמתפרסם, למצוא אפשרות שלא למוטט את עיקרון האישיות המשפטית הנפרדת לכבוד האנרגיה הירוקה כי זאת ממש תקלה.

איתן פוקס: אנחנו חייבים להתקדם כמה שיותר מהר בתחום הזה.

איתן פוקס: אנחנו באיחור גדול מאוד.

איתן פוקס: מדינת ישראל לא מתקדמת כאן וצריך לאשר את התקנות.

יצחק יוניסי: מה הסיבה שאתם מחייבים את כולם לחתום?

עמית מרזאי: צריך לומר שחלק מהשאלות נתקבלו והן נענות במסגרת ההליך המשרדי.

עמית מרזאי: אי אפשר לדון בהן כאן.

עמית מרזאי: אנחנו מכירים חלק מהשאלות.

יצחק יוניסי: זה חלק מגוף המכרז בו השתתפתם?

עמית מרזאי: כן.

עמית מרזאי: על זה הוא מדבר.

עמית מרזאי: לגבי ערבויות אישיות וערבות המדינה.

עמית מרזאי: ערבות המדינה ניתנת למערכת הבנקאית, הערבות האישית ניתנת מטעם הלווה לבנק ולא למדינה.

עמית מרזאי: צריך להבחין.

עמית מרזאי: לצד ערבות אישית, בדרך כלל מה שהלווים נדרשים להעמיד אלה הן בטוחות נוספות כמו נכסים נזילים, כסף, ולפעמים זה יכול להגיע גם ל-80 או ל-100 אחוזים מההלוואה וזה מה שערבות המדינה מטפלת בו.

עמית מרזאי: היא מפחיתה אותו.

עמית מרזאי: הערבות האישית היא לא עניין חדש לא במשק ולא בהלוואות שאנחנו מכירים.

עמית מרזאי: אנחנו מכירים את זה בערבות מדינה כאשר יש ערבויות אישיות גם של חברות מהסוג הזה עליו אנחנו מדברים היום.

עמית מרזאי: אנחנו רואים את ערבות המדינה מייצרת ביקושים נוספים להלוואות מהסוג הזה.

איתן ברושי: מי יאשר את הערבויות?

איתן ברושי: איזה משרד?

עמית מרזאי: יש תהליך מדורג של בחינה מקצועית ובחינה בנקאית.

איתן ברושי: כל משרד בודק לחוד או יש ועדה משותפת?

עמית מרזאי: ועדה בין-משרדית.

איתן ברושי: מי עומד בראשה?

עמית מרזאי: יושב ראש הוועדה יהיה סמנכ"ל משרד האנרגיה שיושב כאן.

עמית מרזאי: הוועדה היא יחד עם המשרד להגנת הסביבה ויחד אתנו, משרד האוצר, אגף החשב הכללי.

איתן ברושי: והיא תדון בכל פרויקט?

עמית מרזאי: היא תדון בכל פרויקט יחד עם ההמלצה של הגורם המקצועי מטעם מגיש הבקשה ויחד עם המלצה של גורם מקצועי נוסף שיבחן את הבקשה.

איתן ברושי: אתה יכול לתת דוגמה של פרויקט אחד חשוב?

יצחק יוניסי: אתן לך דוגמאות מפרויקטים שאנחנו מקבלים היום בקרן המענקים שכמו שאמרתי, זה הכלי הפיננסי השני.

יצחק יוניסי: למשל, מפעל שמעוניין להחליף את מערכת התאורה שלו במפעל או מעוניין להחליף את מערכת האיקלום שלו, המיזוג, הצ'ילרים.

איתן ברושי: כדי שתתנו לו, הוא צריך להיות מפעל גדול.

איתן ברושי: לא חנות מכולת.

יצחק יוניסי: כן.

איתן ברושי: מה הקריטריון?

יצחק יוניסי: הקריטריונים הם מאוד מקלים.

איתן ברושי: אתם מכירים את היוזמה לחימום מים חמים שמייצרים בתדיראן, להפוך את זה להחלטה שמחייבת את הבנייה?

יצחק יוניסי: זה לא תדיראן.

איתן ברושי: מפעל של תדיראן, הייתי שם, מייצר את זה בעפולה.

יצחק יוניסי: אבל לא רק הוא.

איתן ברושי: לא רק הוא.

יצחק יוניסי: איתן, מה שאתה אומר, זה קצת שונה.

איתן ברושי: זאת התייעלות אנרגטית.

יצחק יוניסי: ודאי.

יצחק יוניסי: אבל כאן אתה רוצה לצבוע את זה כתו תקן.

יצחק יוניסי: אתה רוצה לקבוע את זה כתו תקן בכלל בתעשייה הישראלית.

יצחק יוניסי: דהיינו, אם אדם צריך להתקין היום מערכת חימום, הוא חייב.

יצחק יוניסי: כאן הם מדברים על איך אנחנו לוקחים מפעלים שיש להם אנרגיה, שהם עתירי אנרגיה.

איתן ברושי: אבל זה גם וגם.

איתן ברושי: הם דיברו כרגע על חדשנות, על פיתוח מוצרים.

איתן ברושי: הם מדברים על הפחתת השימוש.

איתן ברושי: אתה יודע שהאוצר נותן אגוזים למי שאין לו שיניים.

איתן ברושי: זה דבר שלמדנו אותו כבר מזמן, שנותנים אגוזים למי שאין לו שיניים.

איתן ברושי: עכשיו אני שואל שאלה.

איתן ברושי: אתם תכריזו על המסלול ואחר כך יסתבר שהוא עבד מעט כי תמיד אתם נותנים כללים שלא עומדים בהם.

איתן פוקס: ההלוואות שלהם מצוינות.

איתן ברושי: לא אמרתי שלא.

איתן ברושי: לכן אני שואל מה הקריטריון.

איתן ברושי: האם מפעל צריך להיות בגודל מסוים?

איתן ברושי: הוא צריך להיות באזור מסוים?

איתן ברושי: מה הקריטריון להיכנס למסלול?

עמית מרזאי: הקריטריונים הם מאוד פשוטים.

עמית מרזאי: זה צריך להיות מפעל שאין לו היסטוריה בנקאית שמונעת ממנו את האפשרות לקבל אשראי נוסף, מפעל שיודע להוכיח את הצורך ושיש לו ותק של שלוש שנים.

עמית מרזאי: אלה הדברים שאנחנו מבקשים.

איתן ברושי: ותק של שלוש שנים, במה?

עמית מרזאי: ותק של שלוש שנים בפעילות.

יצחק יוניסי: בפעילות כלכלית.

עמית מרזאי: חשוב לומר שאנחנו עושים כאן מהלך לגבי הלוואות שאנחנו לא מכירים.

עמית מרזאי: הבנצ'מרק היחיד שיש לנו הוא תכנית המענקים.

עמית מרזאי: אנחנו נותנים כאן 200 מיליון שקלים מתוך 500 מיליון שקלים כדי לעצור וללמוד באמצע הדרך ולתקן את מה שצריך תיקון.

עמית מרזאי: הסכמים אפשר לפתוח ולתקן, אם צריך.

עמית מרזאי: אנחנו שומרים לעצמנו את הזכות בתוך ההסכם עם המערכת הבנקאית בדיוק לדברים האלה.

עמית מרזאי: לכן כאשר נגיע לוועדה בפעם הבאה, אנחנו נהיה הרבה יותר חכמים גם לגבי אופי הפעילות וגם לגבי חסמים אם יצרנו ונפתור אותם.

יעל כהן-פארן: מאוד מרגש אותי שהנושא הזה בא לדיון בוועדת הכספים, ללא ספק הוועדה החשובה של הכנסת.

יצחק יוניסי: ערבויות מדינה.

יעל כהן-פארן: ברור.

יעל כהן-פארן: אני מנהלת ועדת משנה בוועדת המדע ומחר יש לנו מפגש ראשון של מושב החורף של הכנסת ואלה הדברים שאני אוכלת לארוחת בוקר, את החלטת הממשלה, של הסכם פריס ואני כל הזמן שואלת אותם.

יעל כהן-פארן: כבר שנתיים, החלטת הממשלה משנת 2016 ואנחנוב-2018, אבל את ה-500 מיליון שקלים אלה היו צריכים לסגור ב-2017 ולראות איך עושים את זה.

יעל כהן-פארן: כל פעם בוועדה שלי, כל שלושה שבועות-חודש, יושבים האנשים ואני שואלת מה קורה עם זה.

יעל כהן-פארן: סוף סוף זה קורה וזה משמח אותי מאוד.

יעל כהן-פארן: צריך לשים על השולחן ובאמת לומר גם לפרוטוקול שסוף סוף מדינת ישראל מראה שהיא כן עושה.

יעל כהן-פארן: זאת אומרת, יש גם התייעלות אנרגטית באיזשהו מסלול אחר ששמו בו 75 מיליון שקלים בשנה.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לומר שעכשיו כאן תשימו 500 מיליון שקלים ושלא תחכו עם זה.

יעל כהן-פארן: אני אומרת שתייצרו ודאות למשק, תייצרו ודאות למשקיעים שהמדינה הולכת לזה.

יצחק יוניסי: אני יכול לומר משהו על יעל.

יצחק יוניסי: כשאני יושב בנשיאות לאשר הצעות לסדר, כשאני רואה את יעל, אני תמיד מחפש איך אני עוזר לה כיוון שהלוואי שהיו לנו הרבה "משוגעים" כמוה שאכפת להם מכל הנושא של האקלים, המים וכל מה ששייך לזה.

איתן ברושי: עוד מעט היא תדבר אתך על המשלוחים החיים.

איתן ברושי: תעזור לה גם בזה.

יעל כהן-פארן: איתן חייב לקלקל כשמישהו אומר משהו טוב.

יצחק יוניסי: גם שם אני חושב שאם כבר מייבאים, צריך לעשות את זה בלי צער בעלי חיים.

יעל כהן-פארן: אם כבר, ממילא זה נדחה כי יש שיח מכבד, כי אנחנו יודעים כל אחד מהיכן הוא בא, ואני הייתי מקווה שהיה שיח כזה גם בין חברי הסיעה שלי.

יצחק יוניסי: מה אנחנו מאשרים בגדול זה את כל ה-500 מיליון שקלים אלא שזה בא בשלבים.

יעל כהן-פארן: אני מבינה, כדי לא לקפוץ ישר למים העמוקים.

יצחק יוניסי: כן.

יצחק יוניסי: הם גם רוצים להתגלח על הדבר הזה, ללמוד אותו יותר ואחר כך לעשות מקצה שיפורים.

יעל כהן-פארן: בוא נשים על השולחן.

יעל כהן-פארן: ההחלטה שמוצגת כאן בסעיפים הראשונים, כמה ישראל התחייבה לאו"מ וכולי, ישראל התחייבה למשהו מאוד מאוד צנוע בכל קנה מידה בין-לאומי ואפילו לאומי.

יעל כהן-פארן: יכולנו להתחייב ליותר והיו על כך עבודות של המשרד להגנת הסביבה לפני שהתחייבו על הסכם פריס, שאמרו שלא יתחייב ליותר.

יעל כהן-פארן: צמצמו אותם.

יעל כהן-פארן: אתה יודע איך זאת הפוליטיקה.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר אנחנו כאן עכשיו בצעד הראשון שהיה צריך כבר להתבצע לפני שנה וחצי.

יעל כהן-פארן: שוב, אני מברכת וזה מצוין וברור שצריך לאשר את ה-200 מיליון שקלים.

יעל כהן-פארן: אני רק אומרת שבעיני צריך לאשר כבר את ה-500 מיליון שקלים והצעד הבא צריך להיות איך מגדילים את זה לשני מיליארד שקלים ולא כל פעם נותנים 200 מיליון שקלים ועוד 200 מיליון שקלים.

יעל כהן-פארן: השוק צריך לקבל את המסר מהממשלה, מהכנסת, שאנחנו רוצים שתלכו לכיוון הזה.

יעל כהן-פארן: התייעלות אנרגטית זה הכסף שמתחת לפנס.

יעל כהן-פארן: צריך לעשות אותה.

יעל כהן-פארן: זה לא קורה מכל מיני סיבות ולא נפתח כאן הרצאה של שעה וחצי אותה אני יכולה לתת לכם, אבל בסופו של דבר זה מסר שצריך לעבור.

יעל כהן-פארן: ללכת עוד פעם עקב בצד אגודל, כבר שנה וחצי אני רואה איך שלא זזים.

יעל כהן-פארן: כל פעם בוועדה שלי, בוועדת המשנה, באים ואומרים לי עוד שבועיים, עוד חודשיים, עוד שבועיים, עוד חודשיים על כל סעיף בהחלטת הממשלה.

יצחק יוניסי: הנה הגענו למנוחה ולנחלה.

יעל כהן-פארן: הגענו ונגיד מי שברך בבית הכנסת בשבת.

יעל כהן-פארן: אני אומרת שתוציאו כבר הכול.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

איתן ברושי: אני בדיוק דיברתי על זה כשלא היית כאן.

איתן ברושי: אני רוצה בכל זאת להבין.

איתן ברושי: אתם מקבלים כאן יחסית בקלות את הברכה אבל לפי דעתי אי אפשר לתת לכם את הדרך להתקדם בלי שנבין יותר את העניין.

איתן ברושי: בסעיף 6 כתוב שלא עולה על מסגרת ערבות המותרת לפי סעיף זה וזה ללא תקציב פיתוח לשנת 2018.

איתן ברושי: כלומר, לא ברור מה זה אומר.

איתן ברושי: לא ברור מה זה כאן סעיף 6.

איתן ברושי: לפי דעתי אין מה לעשות.

איתן ברושי: הבעיה כאן היא הביצוע ולא הדיבורים ובביצוע הממשלה נכשלת.

איתן ברושי: מה שנאמר כאן לפני כן ומה שאמרתי, ישראל רחוקה מעמידה ביעדים בגלל הממשלה ולא בגלל האזרחים.

איתן ברושי: הכול כאן הולך לאט מדי, מאוחר מדי ולפעמים גם עקום מדי.

איתן ברושי: עכשיו אני שואל מה יצא מהדבר הזה, מה הקריטריונים, מי יחליט.

איתן ברושי: אתם מומחים במתן תשובות שליליות.

איתן ברושי: סעיף 6 לא ברור.

יצחק יוניסי: הם הוציאו מכרז.

יצחק יוניסי: המכרז אמור להסתיים בסוף נובמבר.

יעל כהן-פארן: כאן אין לך את תנאי הסף של המכרזים.

איתן ברושי: אני שואל אותם.

יעל כהן-פארן: סעיף 6 אומר שמותר להם לעשות את זה.

איתן ברושי: כשלא היית כאן שאלתי מה הקריטריונים.

יעל כהן-פארן: הם לא הציגו כאן את כל הקריטריונים.

איתן ברושי: זו הבעיה.

יעל כהן-פארן: מחר בוועדת המשנה הם צריכים להציג.

יצחק יוניסי: אני מציע הצעה.

יצחק יוניסי: אנחנו נאשר את זה ונבקש מהמשרדים לעדכן אותנו במהלך במשך החודשים הקרובים, לבוא ולעדכן לאן זה הולך ואיך זה מתפתח.

יצחק יוניסי: לעדכן בכל מה שצריך.

יצחק יוניסי: אנחנו נשמע מהם דיווח.

יצחק יוניסי: ודאי שאסור לנו לעצור אותם במהלך החשוב הזה שהוא חשוב למשק והוא חשוב לאנרגיה הירוקה על כל מה שמשתמע מכך.

יצחק יוניסי: אני חושב ששוב מאוחר מאשר בכלל לא.

איתן ברושי: אני הולך אתך אבל אני שואל שאלה אחת.

איתן ברושי: לכמה זמן ההחלטה הזאת בתוקף?

איתן ברושי: אנחנו נמצאים בסוף שנת 2018.

איתן ברושי: אם עכשיו מקבלים את האישור של ועדת הכספים, עד מתי זה בתוקף?

יצחק יוניסי: ייגמר הכסף, נביא עוד כסף.

איתן ברושי: לא.

איתן ברושי: אני שואל לכמה זמן ההחלטה בתוקף.

עמית מרזאי: אנחנו באנו ואנחנו רוצים להתייחס כאן לשתי תקופות.

עמית מרזאי: תקופה ראשונה היא תקופת ההסכם עם המערכת הבנקאית.

עמית מרזאי: יש לנו ארבע שנים הסכם עם תקופת הארכה של עד שלוש שנים נוספות.

עמית מרזאי: בסך הכול שבע שנים.

איתן ברושי: מהיום?

עמית מרזאי: מרגע חתימת ההסכם.

עמית מרזאי: אנחנו נסיים את המכרז, בתקווה, ב-15 בנובמבר.

עמית מרזאי: כרגע לא צפויה כל סטייה בנושא.

עמית מרזאי: זה נושא אחד.

עמית מרזאי: אנחנו חייבים על פי חוק לבוא לוועדת הכספים בכל פעם שאנחנו מעמידים ערבות חדשה שלא הועמדה בוועדה הקודמת ועברו שנתיים.

עמית מרזאי: לכן לבוא ולבקש להעמיד את ה-500 מיליון שקלים עכשיו, זה לא בהכרח נכון כי אנחנו לא יודעים מה יהיה הכסף.

עמית מרזאי: ככל שנידרש להעמיד סכום נוסף, נבוא עוד שנה וחצי ונבקש סכום נוסף.

עמית מרזאי: לכן התכנית רצה ארבע שנים עם 500 מיליון שקלים.

עמית מרזאי: ככל שנדרש, יש לנו אפשרות להאריך את ההסכם בעוד שלוש שנים.

יעל כהן-פארן: בשנת 2016, ה-500 מיליון שקלים הוא סכום שעוד אבי גבאי כשר להגנת הסביבה הכריז עליו.

יעל כהן-פארן: לאיזה תקופה הוא ניתן?

עמית מרזאי: זה בדיוק העניין.

עמית מרזאי: השאלה היא באיזה קצב ינוצל הסכום.

יעל כהן-פארן: לארבע שנים?

עמית מרזאי: 500 מיליון שקלים מייצרים כמעט 3.6 מיליארד שקלים אשראי במשק.

עמית מרזאי: השאלה מה יהיה קצב האשראי וזאת שאלה שאנחנו לא יודעים לענות עליה היום אלא בהמשך.

יעל כהן-פארן: באותה החלטת ממשלה, אולי המשרד להגנת הסביבה יתייחס, של 2016, אם אני זוכרת נכון מספרה הוא 1029.

קריאה: 1403.

יעל כהן-פארן: היא לארבע שנים?

גיל פרויקטור: לא.

גיל פרויקטור: זה לא לארבע שנים.

יעל כהן-פארן: אין אמירה לגבי השנים?

גיל פרויקטור: לא.

גיל פרויקטור: כמו שנאמר כאן, הכוונה מהרגע של ההשקה של תחילת התכנית, לאפשר את זה לתקופה של ארבע שנים עם אפשרות לעוד שלוש שנים.

יצחק יוניסי: בסך הכול שבע שנים.

גיל פרויקטור: כן.

עמית מרזאי: אם נתנו 500 מיליון שקלים בשנה אחת או בשבע שנים, מבחינת ההחלטה, היא עדיין מיושמת.

יצחק יוניסי: יש עוד הערות?

יצחק יוניסי: אני רוצה להצביע.

יצחק יוניסי: לפני שאנחנו מאשרים את זה, אני מבקש שבתוך חצי שנה, אחרי חצי שנה שהדבר הזה מתקיים, תבואו לוועדה ותנו לנו דיווח לגבי מה שקורה, מה מתבצע וכמה פרויקטים נכנסו לזה.

יצחק יוניסי: נשמח מאוד להמשיך ולסייע בנושא.

יצחק יוניסי: אני חושב שהנושא הזה הוא מאוד חשוב למשק.

יצחק יוניסי: אני מביא את זה להצבעה.

יצחק יוניסי: מי בעד אישור מסגרת ערבות מדינה לקרן הלוואות לפרויקטי התייעלות אנרגטית?

יצחק יוניסי: מי נגד?

יצחק יוניסי: בעד – 3

יצחק יוניסי: נמנעים – אין מסגרת ערבות מדינה לקרן הלוואות לפרויקטי התייעלות אנרגטית נתקבלה.

יצחק יוניסי: פה אחד אושרה מסגרת ערבות מדינה לקרן הלוואות לפרויקטי התייעלות אנרגטית.

יצחק יוניסי: תודה לכם.

יצחק יוניסי: אני מודה לכם.