ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 715, 2018-10-15 11:00

יואב קיש: בוקר טוב לכולם, שלום לחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ, שרשום ראשון, לחברי הכנסת לאה פדידה, אמיר אוחנה, יעל גרמן – חיים ילין רשום לפניך אבל אתם מאותה סיעה ואני מניח שיהיה שלום בית.

חיים ילין: אין בעיה.

יואב קיש: שלום גם לראש עיריית אילת מאיר יצחק הלוי שנמצא אתנו והגיע בטיסה משדה דב.

יואב קיש: אבל זה כמובן בבדיחותא.

יואב קיש: אני פותח את הישיבה.

יואב קיש: הנושא על סדר היום הוא סטטוס חלופה לשדה דב ומתן מענה לתושבי אילת.

יואב קיש: שלום לחבר הכנסת יעקב אשר שהצטרף אלינו.

יואב קיש: קודם כול, אני שמח לראות פה חברים שבדיון הקודם לא היו אבל זה כבר הדיון השני של הוועדה מאז פתיחת הכנס הנוכחי.

יואב קיש: הוועדה הזו עוסקת במגוון תחומים ואין ספק שגם בכל מה שקשור לנושא המוניציפלי, ובוודאי לדברים נקודתיים כפי שאנחנו מכירים בנושא אילת ושדה דב.

יואב קיש: אנחנו רוצים היום לבחון האם נושא פינוי שדה דב בתאריך כפי שנקבע, יוני או יולי 2019, הוא המתאר היחיד האפשרי.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את דעת חברי הכנסת בנושא.

יואב קיש: אני רוצה להגיד מספר דברים, איך אני רואה את העניין מבחינתי.

יואב קיש: שלום ליואל פלדשו, מנהל רשות התעופה האזרחית, אני שמח שבאת גם אתה לדיון.

יואב קיש: לאחר סבב ארוך, שכלל דיונים בבג"ץ והחלטות בבג"ץ וכלל לא מעט החלטות ממשלה ותוכניות, וגם חוק, הכנסת חוקקה חוק וחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ שנמצא פה היה מן המובילים של המהלך הזה, אנחנו בסיטואציה שכרגע גם בחוק – הרי דובר על טרמינל זמני, וכנראה לא נראה את הטרמינל אם לא יהיה שינוי אחר – אנחנו מתכנסים לפינוי השדה על ידי משרד הביטחון וחיל האוויר ביוני 2019.

יואב קיש: השאלה הגדולה היא מה קורה מפה והלאה.

יואב קיש: אני מאמין שבכל פתרון שנלך אליו צריך להסתכל על שני דברים שבעיניי חייבים לקרות, ובלי ששני הדברים האלה קורים אנחנו בבעיה.

יואב קיש: נושא אחד – ואולי לא נעים לאנשים לשמוע אבל אני אומר את זה בכנות – אסור לפגוע בזכויות בעלי הקרקע של הגוש הגדול.

יואב קיש: זאת אומרת, גם כפי שאמר בג"ץ, צריך לראות שיש פתרון וזכויותיהם לא נפגעות.

יואב קיש: נושא שני, לא פחות חשוב – אני לא בא לקבוע פה מי יותר חשוב ממי, אני רוצה לראות האם אפשר לעשות את שני הדברים ביחד – הוא רווחתם של תושבי העיר אילת.

יואב קיש: זה צינור הנשימה של העיר אילת.

יואב קיש: ברור לכולם שאם בסוף נהיה בסיטואציה ששדה דב ייסגר לטיסות יש פה פגיעה קשה ביותר בעיר אילת.

יואב קיש: גם אם נגיע למתווה שזה קורה, חייבים לראות שבנתב"ג יש יכולת לייצר את העורק הנדרש המינימלי, אבל יותר מזה.

יואב קיש: אני רוצה להפוך כל אבן כדי לשמר את פעילות שדה דב, כי בעיניי גם אם נייצר פעילות אלטרנטיבית בנתב"ג אנחנו לא נותנים את המענה הנדרש לעיר אילת.

יואב קיש: זו למעשה מטרת הישיבה היום, לראות שהפכנו כל אבן ושמנסים לייצר פתרון שבו שני הדברים האלה יכולים לחיות יחדיו.

יואב קיש: זו מטרת הישיבה.

יואב קיש: ראינו את התוכנית שחולדאי מוביל בעיר תל אביב, שמצמצמת את שטח השדה אבל לא מפנה את השדה.

יואב קיש: אני מודה, את הבחינה המעמיקה של התוכנית לא עשיתי, אבל היא כן לתפיסתו משמרת את זכויות בעלי הקרקע.

יואב קיש: בעצם המדינה, שהיא גם בעל קרקע, לא מממשת, משמרת את השדה בשטח שלה.

יואב קיש: זה נושא אחד.

יואב קיש: נושא נוסף שחשוב לי להעלות פה – יש פה אנשים ממינהל התכנון?

יואב קיש: מה שמך, בבקשה?

דניאלה פוסק: אני דניאלה פוסק, יושבת-ראש הוועדה המחוזית תל אביב.

יואב קיש: נתקבלה החלטה בנוגע לשדה הרצליה.

יואב קיש: למי שלא מכיר, שדה הרצליה גם מיועד לסגירה ולפינוי.

יואב קיש: תתקני אותי אם אני טועה.

יואב קיש: מתוכנן כרגע – אני לא יודע באיזה סטטוס זה נמצא – שדה חלופי בחדרה.

יואב קיש: אם אני לא טועה, נתקבלה החלטה לדחות את מועד סגירת שדה הרצליה עד אשר יהיו היתרי בנייה.

יואב קיש: אני צודק?

דניאלה פוסק: אני לא יודעת להגיד לך.

קריאה: היא לא מן המועצה הארצית.

יואב קיש: מן המועצה הארצית יש פה מישהו?

יואב קיש: אנא תשבי בשולחן, שמישהו יפנה לך מקום.

יואב קיש: חשוב לי לשמוע את המועצה הארצית בעניין הזה.

יואב קיש: יש את החלטת מינהל התכנון: שדה תעופה זמני בהרצליה, דיון בהארכת פעילות.

יואב קיש: זה מ-7 באוגוסט 2018.

יואב קיש: המועצה אומרת: "להאריך את הפעילות בשדה התעופה הרצליה לשלוש שנים נוספות עד למתן מענה חלופי לפעילות השדה או עד להוצאת היתר לשדה הזמני או עד להוצאת היתר בנייה למגורים בשטח השדה, לפי המוקדם ביניהם".

יואב קיש: כלומר אמרו: גם אם בסוף נהיה במתאר, שאנחנו לא רוצים להגיע אליו, של פינוי שדה הרצליה, אבל פה כנראה נגיע, בואו נשאיר את המתווה אקטיבי מאוחר ככל שניתן.

יואב קיש: זה בעצם המשמעות.

יואב קיש: אני רוצה לבחון – ותיכף נפנה אליך – לשכפל את אותה החלטה גם לגבי שדה דב.

יואב קיש: זו נקודה שהייתי שמח לשמוע אליה התייחסות.

יואב קיש: חברים, לפני שנתחיל, ואתן כמובן גם לחברי הכנסת, ראש עיריית אילת, בבקשה, אני רוצה לשמוע את ההערות שלך.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת.

מאיר יצחק הלוי: נושא שדה דב עלה פה מספר פעמים.

מאיר יצחק הלוי: כראש עיריית אילת, שהיא עיר שבה גרים יותר מ-60,000 תושבים ושמבקרים בה יותר מ-2.6 מיליון תיירים, שחלקם הגדול מגיע משדה דב, הצגתי את חשיבותו של שדה דב כעורק תחבורה מרכזי.

מאיר יצחק הלוי: מבחינתי המטוסים של ארקיע וישראייר הם התחבורה הציבורית של תושבי אילת ברצותם לקבל טיפול רפואי.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, רק בשנה שחלפה היו יותר מ-65,000 טיסות של אנשים חולים לשדה דב.

יואב קיש: לא טיסות אלא אנשים שטסו, 65,000 נוסעים.

מאיר יצחק הלוי: לא טעיתי: 65,000 טיסות שישבו בהן גם אנשים חולים.

מאיר יצחק הלוי: איך שאתם קוראים לזה במושגים שלכם.

בצלאל סמוטריץ': 65,000 כרטיסי טיסה של אנשים חולים שהלכו לקבל טיפול.

מאיר יצחק הלוי: במהלך השנה סך כל המושבים שעליהם ישבו אנשים חולים שטסו כדי לקבל טיפול היה 65,000.

מאיר יצחק הלוי: אלה המספרים המדויקים.

יואב קיש: 65,000 מושבים במטוס.

יואב קיש: זה הגיוני.

יואב קיש: 65,000 טיסות לא יוצאות משדה דב בשנה, זה מה שאמרת קודם.

יואב קיש: 65,000 מושבים במטוס.

יואב קיש: דרך אגב, אנשי משרד הבריאות נמצאים פה?

יואב קיש: נעם הירש, אני מבקש את ההתייחסות שלך אחרי הדברים של ראש העירייה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים, כפי שאמרתי, על עורק חיים של העיר אילת ולא על שדה דב.

מאיר יצחק הלוי: העיר אילת שמוגדרת כעיר הרחוקה, הפריפריאלית ביותר במדינת ישראל, על פי הגדרת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מנתקים אותה יותר ממה שהיא כבר מנותקת.

מאיר יצחק הלוי: המשמעות היא סגירתה של העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אמרנו יותר מפעם אחת, אדוני היושב-ראש, אין ספק שלבעלי הקרקע מגיע לבנות על הקרקעות.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה באופן הכי ברור.

מאיר יצחק הלוי: אבל אני חושב שצריך להשאיר את המסלול במיקומו הנוכחי ולבנות כל מה שנמצא מזרחית למסלול על פי לפחות שני מתווים שאנחנו מכירים, שהם אפשריים וקיימים.

מאיר יצחק הלוי: אני מציע לכולנו, אל לנו לספר סיפורים בהיבטים הסטטוטוריים כי את האמירות הסטטוטוריות קבעו בני אדם, לא מלאכים.

מאיר יצחק הלוי: ניתן בהתאמה לבצע שינויים כדי לאפשר את המסלול במיקומו הנוכחי ולבנות יותר מ-8,000 יחידות דיור בשטח המתפנה.

מאיר יצחק הלוי: אין עם זה שום בעיה, אלה דברים מוכחים.

אתה מתכוון לתוכנית שהוצגה כאן לפני כמה חודשים?

לאה פדידה: התוכנית של חולדאי.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד דבר נוסף.

מאיר יצחק הלוי: אני חבר במועצה הארצית לתכנון ולבנייה.

מאיר יצחק הלוי: המועצה הארצית לתכנון ולבנייה קיבלה החלטה נכונה להקים את תמ"א 15/2, זה אותה תמ"א שתכליתה לתכנן את פריסת שדות התעופה במדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: ישבו חברי ועדת העורכים – אני ביקשתי להצטרף לוועדה והצטרפתי, השתתפתי בכמה ישיבות.

מאיר יצחק הלוי: יושבת-ראש הוועדה נמצאת כאן אתנו.

מאיר יצחק הלוי: ועדת העורכים צריכה להגיש את ממצאיה למועצה הארצית לתכנון ולבנייה.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול לספר לכם, זה לא סוד – הפרוטוקולים כאן, אדוני היושב-ראש, אם תרצה אניח אותם לפניך – ועדת העורכים כבר אומרת בדיונים הפרלימינריים שלה: צריך ששדה דב יישאר על פי הצרכים.

אילנה שפרן: אתקן.

אילנה שפרן: לא נתקבלה החלטה בעניין.

יואב קיש: אתן לך לדבר תיכף.

יואב קיש: ניתן לה גם לומר את דעתה.

מאיר יצחק הלוי: ראיתי פרוטוקולים.

מאיר יצחק הלוי: יכול להיות שנצטרך להבין מה כתוב.

מאיר יצחק הלוי: העיקרון היותר משמעותי, שיש כאן דיון אסטרטגי, נכון, חשוב.

מאיר יצחק הלוי: ברצותנו לראות איך משרעת שדות התעופה במדינת ישראל תהיה בעוד חמש, עשר, 15 ו-50 שנים.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השלישי שאני אומר, בדיוק על פי אותו היגיון, שהמועצה הארצית לתכנון ולבנייה קבעה דרך אגב ב-7 באוגוסט, זה לא קרה לפני 20 שנים אלא לפני חודשיים, היא אמרה: אין שום הצדקה לסגור את שדה הרצליה אם בשלב הנראה לעין – אני אומר לכם: זה יהיה בין 7–8 שנים – קבעה הוועדה, אני מניח שמשום זהירות, אני מכבד את זה, שבמשך שלוש שנים ממשיכים לעבוד עד אשר יעברו התהליכים הסטטוטוריים המתבקשים לתכלית שנקבעה לשדה התעופה בהרצליה, ואני לא בקיא בה.

מאיר יצחק הלוי: דבר נוסף שאני רוצה להגיד, אדוני היושב-ראש, כאשר התקבלה ההחלטה במחשכים, כך אני מגדיר אותה, כמה שנים לאחר מכן התקבלה החלטה מתקנת להקים ועדה שעניינה לבחון את חלופת בן גוריון.

מאיר יצחק הלוי: בראש הוועדה הזאת עמד איש נהדר, מקצועי, איכותי, שקוראים לו צ'רלי סולומון.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו קוראים לוועדה הזאת ועדת צ'רלי.

מאיר יצחק הלוי: אני הייתי חבר בה.

מאיר יצחק הלוי: הוועדה הזו הייתה צריכה להגיש ממצאים, והגישה ממצאים.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש, אדוני, לבחון, לבדוק האם הממצאים הללו מיושמים.

מאיר יצחק הלוי: חשוב לבדוק את זה.

מאיר יצחק הלוי: אחרת, אנחנו הופכים את כל המערכת שלנו למערכת זולה.

מאיר יצחק הלוי: אם הייתה ועדה – תבחנו מה קרה בוועדה הזאת.

מאיר יצחק הלוי: דבר נוסף, אגיד פה את הדבר הכי ברור בעולם: שדה התעופה בן גוריון, על פי חוות דעת שנמצאות אצלי מן הגורמים המקצועיים – ואני מבקש שתבררו עם הגורמים המקצועיים, שהם מבחינתי רשות שדות התעופה, רשות התעופה האזרחית.

יואב קיש: אנשי רשות התעופה האזרחית נמצאים פה.

יואב קיש: נדבר איתם.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר לכם באופן חד-משמעי: שדה התעופה בן גוריון היום לא מסוגל לתת מענים לצרכים העכשוויים.

מאיר יצחק הלוי: היום יש שינוי וקיטון בהיקף התיירות במדינת ישראל כתוצאה מכך ששדה התעופה בן גוריון לא מסוגל לתת מענים.

מאיר יצחק הלוי: בונים קרוואנים, בונים אשקוביות, בונים אוהלים, כמו במדינה בגוש הרביעי, ומנסים עכשיו לדחוף את התחבורה של שדה דב לנמל התעופה בן גוריון.

מאיר יצחק הלוי: אני חוזר ואומר, אני לחלוטין מבין את הצורך של אנשי הגוש הגדול, אני מבין אותם לגמרי, ואין שום סיבה שלא ייבנו שם בניינים, אבל אין שום סיבה שבגלל איזה בסיס צבאי, תסלחו לי, ואני לא רוצה להגיד מתי הוא ייבנה, סוגרים לדעתי את הבסיס הכי חשוב בדרום.

מאיר יצחק הלוי: הבסיס הכי חשוב זה העיר אילת, אין בסיס חשוב יותר מהעיר אילת בדרום.

מאיר יצחק הלוי: לכן נראה לי הזוי לחלוטין שעל איזה מין בסיס עתידי שאולי ייבנה מייצרים עכשיו מהלך שמחסל את העיר במצח נחושה, בצורה הברוטלית ביותר.

מאיר יצחק הלוי: זה ברוטליות לשמה.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש שתייצרו שיהוי, תאפשרו לכנסת, תאפשרו למועצה הארצית שיושבת לדון בזה זמן.

מאיר יצחק הלוי: אלה הם ההליכים המסודרים.

מאיר יצחק הלוי: תניחו לעיר, תניחו לעיר.

מאיר יצחק הלוי: יש לנו טיסות בכל יום, כולל הבוקר, אנחנו טסים בכל יום עם אנשים חולים שרוצים לקבל טיפולים רפואיים, למשל באיכילוב.

סיגל ויצמן: שייבנו בית חולים באילת ואז לא יצטרכו לטוס.

מאיר יצחק הלוי: גברתי, תפני את השאלה הזאת לגורמים הרלוונטיים.

יואב קיש: נא לא להפריע.

יואב קיש: אנחנו בדיון עמוס, עם הרבה אנשים.

יואב קיש: לחברי כנסת יש פריבילגיה להפריע, וגם הם בשלוש קריאות יוצאים החוצה.

יואב קיש: הצעקה הבאה של מישהו שיפריע, הוא ייצא החוצה מיד, ולא מעניין אותי מי זה.

יואב קיש: את חמקת מהסיבוב הראשון אבל לא יהיה יותר סיבוב שני לאף אחד.

יואב קיש: בבקשה, מאיר יצחק הלוי.

מאיר יצחק הלוי: רק לסכם את דבריי: כל מה שהעיר אילת רוצה הוא להמשיך לחיות.

מאיר יצחק הלוי: העיר אילת מתייחסת לשדה דב כמוקד לתחבורה הציבורית שלה.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, ביקשתי לא מכבר משר האוצר, ולשמחתי נעתרתי והוא קיבל את הבנתנו שהתחבורה במטוסים היא תחבורה ציבורית לתושבי העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: תבינו את זה, אני לא נוסע לנופש כשאני מגיע לשדה דב.

מאיר יצחק הלוי: החולה לא נוסע לנופש, החולה נוסע כדי לשמור על החיים שלו.

מאיר יצחק הלוי: מישהו לא מבין את זה.

מאיר יצחק הלוי: לא יהיה את זה יותר אם יסגרו את שדה דב.

מאיר יצחק הלוי: לכן תבינו, אתם צריכים את מלוא החמלה והרגישות להבין את זה, הכי ברור בעולם.

מאיר יצחק הלוי: לכן ניתן להשאיר את המסלול, ניתן לבנות יותר מ-8,000 יחידות דיור.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לספר לך משהו, אדוני היושב-ראש.

מאיר יצחק הלוי: באותו דיון שנעשה בחושך ההחלטה הייתה – זה רשום בפרוטוקולים – לבנות 10,300 יחידות דיור.

מאיר יצחק הלוי: זה הסיפור האמתי.

מאיר יצחק הלוי: מי שאומר עכשיו 15,000 או 16,000 מטעה אתכם במזיד, וגם הטעה את ראש הממשלה, לצערי הרב.

מאיר יצחק הלוי: 10,300 – זה היה מספר היחידות.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו יודעים להציג עכשיו תוכנית ל-8,000 יחידות דיור.

מאיר יצחק הלוי: אז שלא יהתלו בכם, זו האמת ואין בלתה.

מאיר יצחק הלוי: ניתן לבנות 8,000 יחידות דיור.

מאיר יצחק הלוי: החברים שלי מהגוש הגדול יכולים לבנות.

מאיר יצחק הלוי: השאלה שתישאל, האם אנחנו רוצים לבנות בסיסי צה"ל בדרום או לסגור את העיר אילת, האחד מול השני.

מאיר יצחק הלוי: חבריי, תחליטו מה אתם חושבים.

מאיר יצחק הלוי: אסור לכם בשום צורה ודרך לזנוח 60,000 תושבים, שכבר גרים במקום הכי רחוק, ולזרוק אותם.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

יואב קיש: תודה רבה למאיר יצחק הלוי, ראש עיריית אילת.

יואב קיש: אנשי משרד הבריאות, אני מבקש לשמוע את ההתייחסות שלכם, בקצרה.

נעם הירש: תודה, כבוד היושב-ראש.

נעם הירש: אני מנהל תחום ארצי תכנון ובנייה במשרד הבריאות.

נעם הירש: אעשה זאת בקצרה בהמשך לדברים שאמר כאן ראש עיריית אילת.

נעם הירש: אנחנו כמשרד מתנגדים לפינוי ולסגירה של שדה התעופה שדה דב.

נעם הירש: צריך להבין שתושבי אילת והסביבה הקרובה מסתמכים על שירותי הרפואה הניתנים בבית החולים יוספטל שבעיר.

נעם הירש: לצערנו הרב בית החולים יוספטל אינו מסוגל לתת מעטפת רפואית מלאה לכל תושבי אילת.

נעם הירש: על כן תושבים רבים, מטופלים ובני משפחה של מטופלים, שנאלצים לטוס על בסיס שבועי לעתים כדי לקבל טיפול רפואי הולם במרכז הארץ, אם זה חולים אונקולוגיים או חולים אחרים, מסתמכים על שדה התעופה כאמצעי הקשר היחיד שלהם על מנת להגיע בטווח זמנים קצר, על מנת לקבל את הטיפול הרפואי במרכז הארץ.

נעם הירש: החשש שלנו, שסגירת שדה התעופה תוביל בהכרח לפגיעה בזכות של אותם חולים ומטופלים, זכות בסיסית, לקבל טיפולי רפואה זהים ושווים כמו כל אזרחי המדינה האחרים.

נעם הירש: בנוסף לכך, בבית החולים יוספטל מועסקים רופאים מומחים במקצועות הרפואה שמתגוררים במרכז הארץ.

נעם הירש: כלומר יש רופאים שמגיעים על בסיס יומי ממרכז הארץ, מתל אביב, רעננה והרצליה כדי לעבוד בבית החולים יוספטל ובקופות חולים בעיר אילת.

נעם הירש: במידה ושדה התעופה ייסגר יש חשש כבד שאותם רופאים מומחים יחפשו מקומות עבודה אחרים לעבוד בהם מכיוון שלא ישתלם להם לעשות את כל הפרוצדורה המסורבלת והארוכה כדי להגיע לאילת, לעבוד בה ולתת בה שירותי רפואה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אילנה שפרן ממינהל התכנון, ראש אגף תחבורה, אני מבקש לשמוע התייחסות לבקשה, האם ניתן לקיים החלטה דומה בנושא שדה דב כפי שהוחלט בנושא הרצליה.

אילנה שפרן: רק אעדכן: בהרצליה למעשה היה חסך סטטוטורי שנבע מהחלטה לבטל את שדה התעופה בהרצליה ונתן למועצה הארצית להאריך את התקופה בעוד שלוש שנים.

אילנה שפרן: התקופה הסתיימה.

אילנה שפרן: מכיוון שאנחנו מכינים תוכנית להרצליה אז ביקשנו ארכה, כדי שיהיה גם סטטוטורי להרצליה.

אילנה שפרן: המצב של שדה דב שונה במקצת.

אילנה שפרן: אמנם תמ"א 15 שאושרה כבר – היום אנחנו נמצאים בשלב שבו אנחנו עושים עדכון לתמ"א 15 – תמ"א 15 הישנה סימנה גם את שדה דב כשדה, אבל מאז היו החלטות ממשלה שאנחנו פועלים לפיהן.

אילנה שפרן: צדק ראש עיריית אילת בכך שאמר שהמתכננים של התוכנית המעודכנת של תמ"א 15 הביעו חשש לגבי מה שקורה בשדות תעופה, ובתעופה בכלל, באזור המרכז.

אילנה שפרן: יש חוסר גדול, אבל החוסר הזה הוא בעיקר לתעופה כללית.

אילנה שפרן: מה זה תעופה כללית?

אילנה שפרן: תעופה כללית זה הסעות, צילומי אוויר, בית ספר ללימוד טיסה, דברים כאלה.

אילנה שפרן: זה הדבר העיקרי שיש בו חוסר באזור המרכז ולזה אנחנו מקווים לתת פתרון בתוכנית שתחליף את שדה התעופה בהרצליה.

אילנה שפרן: לעומת זה, אנחנו כל הזמן פועלים מתוך איזון בין הצרכים של התעופה, שאני כראש אגף תחבורה באמת מייצגת אותם, אבל מינהל התכנון מייצג לא רק את התחבורה, הוא מייצג גם את הצרכים האחרים, והצרכים האחרים הם גם הנושא של יחידות הדיור.

אילנה שפרן: לכן אנחנו כל הזמן בניסיון לאזן בין מספר גדול של יחידות דיור- - -

יואב קיש: בואו נתייחס למהות.

יואב קיש: האם ניתן גם בשדה דב להעביר הנחיה, שעד שלא יהיה היתר בנייה אנחנו לא מפנים?

אילנה שפרן: אין פה עניין של הנחיה.

אילנה שפרן: יש פה עניין של תוכנית.

אילנה שפרן: אם הייתה תוכנית מפורטת לשדה התעופה שדה דב, דבר שאין היום – היום כל השדה הזה פועל בכלל לא בתוכנית אלא מכוח פעילות צבאית- - -

בצלאל סמוטריץ': כמה זמן ייקח עד שיהיו היתרי בנייה לבתים שם?

אילנה שפרן: כבר הוגשה תוכנית.

אילנה שפרן: דניאלה פוסק, הממונה על מחוז תל אביב, נמצאת פה.

בצלאל סמוטריץ': כמה זמן ייקח עד שיהיו היתרי בנייה?

דניאלה פוסק: התוכנית שאושרה להפקדה ב-24 ביולי 2018, לפני שלושה חודשים, היא תוכנית מתארית.

דניאלה פוסק: לא ניתן להוציא היתרי בנייה מכוחה.

בצלאל סמוטריץ': שאלתי: מתי יהיו היתרי בנייה?

קריאה: תוך ארבע–חמש שנים.

חיים ילין: ככה כמו כלום ארבע שנים.

דניאלה פוסק: לאחר אישור אותה תוכנית, היא תעבור את מסלול האישור, ניתן יהיה לקדם תוכניות מפורטות, שמתוקפן ניתן יהיה- - -

בצלאל סמוטריץ': כמה שנים לוקח תהליך כזה?

בצלאל סמוטריץ': הרי את לא רק מאתמול בתחום, את מספיק שנים בתחום.

בצלאל סמוטריץ': כמה זמן?

בצלאל סמוטריץ': התנגדויות, הסתייגויות, ערעורים, בג"צים – כמה זמן?

יואב קיש: היא הבינה את השאלה.

יואב קיש: בואו נגיד טווח.

יואב קיש: הרי היא אפשר לענות תשובה.

יואב קיש: בואו נאמר: הכי מוקדם והכי מאוחר.

דניאלה פוסק: ניתן להעריך שתוכנית מתארית כזאת יכול שתתאשר תוך כשנה מהיום, ולאחר מכן תוכניות מפורטות כאמור יכול שיתאשרו תוך כשנתיים.

בצלאל סמוטריץ': כלומר שלוש שנים מינימום.

תומר רוזנר: זה עוד לא היתרים.

תומר רוזנר: זה רק תוכניות.

דניאלה פוסק: אלה הם טווחים שיכולים להיות.

דניאלה פוסק: כמובן שאין נביא בעירו וכמובן שאי אפשר לדבר כאן על לוחות זמנים ברורים.

דניאלה פוסק: יש באמת מוסדות של ערר לבתי המשפט וכדומה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא ייקח פחות משלוש שנים, כנראה, שלוש–ארבע שנים.

יואב קיש: אני רוצה להבין.

יואב קיש: את אומרת שעד היתר בנייה, שהוא כבר שלב מתקדם, בכלל תוכנית שממנה אפשר יהיה להוציא היתר בנייה, את מעריכה את זה כשלוש שנים, פלוס-מינוס, מהיום ורק אז אפשר יהיה להוציא הליך של היתר בנייה.

דניאלה פוסק: לא לתשתיות.

דניאלה פוסק: לתשתיות – כבר מהתוכנית הזו.

דניאלה פוסק: יש שני שלבים.

דניאלה פוסק: תוכנית המתאר לא מאפשרת להוציא היתרי בנייה למגורים.

דניאלה פוסק: היא כן מאפשרת להקים תשתיות ציבוריות.

דניאלה פוסק: בנוסף לכך, הקו הירוק, הרכבת הקלה מתוכננת לעבור במרכז המתחם לכל אורכו.

דניאלה פוסק: הקמת הקו הירוק דורשת בפועל את שדה דב.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נכון.

בצלאל סמוטריץ': אומר פה נציג רשות שדות התעופה שזה לא נכון.

מאיר יצחק הלוי: זה לא נכון.

יואב קיש: אל תפריעו.

יואב קיש: תקבלו זכות דיבור.

יואב קיש: תוכלי להסביר שוב את עניין הקו הירוק?

דניאלה פוסק: הקו הירוק חוצה את כל תחום התוכנית לכל אורכו מדרום לצפון.

דניאלה פוסק: הקו הירוק מתוכנן על שטחים שבהם נמצא היום שדה דב בפועל.

בצלאל סמוטריץ': נכון.

בצלאל סמוטריץ': לא התוכנית שלנו, ששמה אותו רק על המסלול ומקטינה אותו.

דניאלה פוסק: פינוי שדה דב נדרש על מנת להקים את הקו הירוק.

דניאלה פוסק: הקו הירוק מאושר מכוח תוכנית ששמה תת"ל.

יואב קיש: השאלה אם פיזית הוא על המסלול.

דניאלה פוסק: לא על המסלול.

יואב קיש: על חלקי שדה.

בצלאל סמוטריץ': אבל גם אנחנו רוצים לפנות חלק גדול מן השדה.

בצלאל סמוטריץ': זה ויכוח.

בצלאל סמוטריץ': החוק שלנו דיבר על טרמינל זמני על המסלול.

יואב קיש: אשאל שאלה: האם אפשר להעביר את הקו הירוק ועדיין להשאיר שדה כשדה, מסלול?

לאה פדידה: כן, זה הוכח בתוכניות.

דניאלה פוסק: הדבר הזה לא נבחן באופן מפורט בתכנון.

דניאלה פוסק: התוכנית ככל שידוע לנו- - -

יואב קיש: אל תפריעו.

יואב קיש: אלה עובדות, בואו נשמע אותה.

דניאלה פוסק: ככל הידוע לנו ההצעה של התוכנית של חולדאי התייחסה לעניין הקו הירוק.

דניאלה פוסק: עם זאת התוכנית שקוראים לה תוכנית חולדאי לא הגיעה כלל לפתחנו, לא במהלך הדיון הקודם וגם לא היום.

יואב קיש: אז את לא יכולה להתייחס אליה.

דניאלה פוסק: לכן אני לא יכולה להתייחס אליה.

תומר רוזנר: הייתה החלטה של הוועדה המקומית.

דניאל מלצר: זה לא החלטה אלא המלצה.

דניאלה פוסק: התוכנית שנדונה ואושרה בוועדה המקומית היא בסמכות הוועדה המחוזית, שאני יושבת-הראש שלה, והתוכנית הזאת לא הגיעה לפתחנו, לכן לא יכולנו לבחון אותה.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: תודה.

לא רק שהיא לא הגיעה אלא גם אושרה התוכנית השנייה.

דניאלה פוסק: זה גם נכון.

תומר רוזנר: היא אושרה להפקדה.

תומר רוזנר: היא עוד לא הופקדה אפילו.

עיוותו את התוכנית הזאת.

יואב קיש: בצלאל סמוטריץ, אתה הדובר הראשון מבין חברי הכנסת.

יואב קיש: דרך אגב, מי פה מן האופוזיציה?

יואב קיש: אני מבקש, כפי שבצלאל סמוטריץ קיבל את ההזמנה לסרטון שלו, אני מבקש שיהיו גם עליי קטעים כאלה.

יואב קיש: אני לא מוכן שזה יהיה רק בצלאל.

יואב קיש: ..

יואב קיש: נמצא אתנו מנהל רשות התעופה האזרחית, יואל פלדשו.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את תשובתך לגבי אמירה שנאמרה פה, שגם אם הולכים לסגירה נתב"ג לא מסוגל או לא יכול לתת מענה לעיר אילת על פי הצרכים הנוכחיים.

יואב קיש: אני לא מדבר על גידול אלא על אותה כמות טיסות שיוצאת היום משדה דב.

יואב קיש: אם אנחנו מעבירים אותה לנתב"ג, מה קורה?

יואב קיש: בבקשה.

יואל פלדשו: כמו כל שאלה, יש לה – כפי שאמר פרס – כן ולא.

חיים ילין: במיוחד בכנסת.

יואל פלדשו: יש דבר אחד שאני בטוח, ואת זה אני יודע, זה לא מניחוש, שרשות שדות התעופה תעשה את כל מה שהיא יכולה לעשות כדי להתגבר על המגבלות המבניות של שדה תעופה בין-לאומי.

יואל פלדשו: שדה תעופה בין-לאומי מתאפיין בכך שיש לו תנועות בין-לאומיות שמגיעות בזמנים, בסלוטים היסטוריים.

יואל פלדשו: השדה מאוד מאוד לחוץ – כל אחד מכם פה טס כמה פעמים וראה חלק מן האיחורים – הוא מאוד מאוד בעייתי.

יואל פלדשו: הסלוטים – דרך אגב, התדירויות לאילת הן בין 21–25 ליום.

יואל פלדשו: מן הסתם חלק מן הטיסות יוצאות בשעות הקשות בבוקר ורוצות לחזור אחרי הצהריים בשעות הקשות, אז זה די בעייתי.

יואל פלדשו: זה לא אומר שאין בעיות.

יואל פלדשו: אני יודע שרשות שדות התעופה נערכת בצורה הכי טובה שיכולה להיות כדי לפתור את בעיות הביטחון.

יואל פלדשו: כל אחד מכם שיעשה ניסיון, שייצא היום מנתב"ג באוטו או במטוס, ייצא פעם אחת בנתב"ג ואחר כך ייצא ברכב, כי זה יותר קצר, אני יודע, עשיתי את זה, ניסיתי את הדברים האלה.

יואל פלדשו: כאשר ערכנו בדיקה ב-2015 כדי לראות את ההשפעה, ראינו שיש לנו בערך 15 תדירויות משדה דב ושבע מנתב"ג.

יואל פלדשו: נניח שאתה סוגר את שדה דב, אתה צריך להעביר 15 לנתב"ג?

מאיר יצחק הלוי: אין סיכוי.

יואל פלדשו: זה לא יעבוד.

יואל פלדשו: כלומר השירות ייפגע.

יואל פלדשו: יתרה מזאת, אנחנו יודעים שאם ב-2015 היו שבעה מטוסי ETR, שהם מטוסים קטנים יותר שיודעים להסתובב מהר ולעשות את הסבב ולתת את השירות הרצוי, כל אחד מאתנו רוצה שאוטובוס יגיע בכל חצי שעה ולא כמו ברכבת לירושלים פעם בשעה, רוצים את זה מהר.

יואל פלדשו: זה מייצר תנועה.

יואל פלדשו: היו שבעה מטוסים כאלה ועכשיו יש שלושה, וגם כן ברגע ששדה דב ייסגר יהיו שניים.

יואל פלדשו: אני מסתכל על התנועה של הקהל.

יואל פלדשו: אני רואה שיש ירידה אטית כל הזמן מנתב"ג, פחות משתמשים בנתב"ג, ועלייה בשדה דב.

יואל פלדשו: כלומר הקהל בסופו של דבר קובע את הכול והקהל מצביע ברגליים.

יואל פלדשו: אז התשובה, כפי שאתה רואה, מורכבת.

יואל פלדשו: הם יעשו את כל מה שהם יכולים אבל יש דברים – אי אפשר לרבע את המעגל, אפשר לנסות אבל זה לא בדיוק הולך, ותהיה פגיעה.

יואל פלדשו: הערכנו בזמנו את הפגיעה, וזה פורסם בציבור, בין 45% ל-30%, תלוי באיזה מתאר.

יואל פלדשו: אם אני מסתכל מ-2015 ועד היום אני רואה שיש כבר ירידה, כבר רואים את הירידה.

יואל פלדשו: יש לי פה נתונים של רש"ת.

יואל פלדשו: ניתן לראות שלמשל בשנה האחרונה בשדה דב הייתה עלייה של 3.2% לעומת ירידה של 0.6% בנתב"ג, ושנה לפני כן הייתה ירידה של 5% בשדה התעופה בן גוריון לעומת 0.36% בשדה דב.

יואב קיש: זה יכול להיות גם בשל שיקולים כלכליים, מחירי הכרטיסים, אלף ואחד דברים.

יואל פלדשו: מחיר כרטיס נקבע לפי השוק, לא לפי העלויות.

יואב קיש: כשאטרקטיבי יותר מורידים את המחיר.

יואב קיש: ברור שמורידים את המחיר בנתב"ג מול שדה דב.

בצלאל סמוטריץ': ולמרות שמורידים את המחיר בנתב"ג אנשים הולכים לשדה דב.

יואל פלדשו: המחיר נקבע לפי השוק.

יואל פלדשו: המטוסים הגדולים האלה – יטוסו כנראה עם בראיירים והרבסים, לא יהיו המטוסים הקטנים, אז התדירות תקטן.

יואל פלדשו: אבל המחיר מושפע בדרך כלל מן השוק, לא מן העלויות.

מאיר יצחק הלוי: המשמעות, שאם אני היום יכול לטוס 11–12 פעמים ביום, יהיו לי אולי שתיים או שלוש טיסות, זהו.

מאיר יצחק הלוי: זאת אומרת, מרחיקים אותנו.

לאה פדידה: אתה גם רוצה להגיע ללב תל אביב.

לאה פדידה: מה תעשה בנתב"ג?

לאה פדידה: זה שעה נסיעה בפקקים.

יואב קיש: אני חוזר אל דניאלה פוסק ומבקש להתייחס לנושא התשתיות.

יואב קיש: אם היינו יכולים למצוא מתווה שבו התשתיות ובנייתן לא נפגעים תוך כדי שאנחנו ממתינים להיתר בנייה אז יכול להיות שאנחנו כן יכולים לתת מענה, לפחות להשאיר את השדה חי עוד כמה שנים.

יואב קיש: נראה לך שיש אפשרות לדבר כזה?

דניאלה פוסק: הרכבת הקלה, הקו הירוק, שהוא קו חיוני, הוא בעצם עורק התחבורה הציבורית המטרופוליני הבא אחרי הקו האדום- -

תומר רוזנר: לא לפני 2028.

דניאלה פוסק: - - מתוכנן לתחילת ביצוע ביוני בשנה הבאה, זה על פי לוחות הזמנים שלהם היום.

דניאלה פוסק: לוחות הזמנים שאנחנו מדברים עליהם הם לוחות זמנים צפופים מאוד לעניין התשתיות.

דניאלה פוסק: אני לא מדברת פה על תשתית של קו ביוב מקומי אלא על רכבת קלה, שהיא קו שמחבר את ראשון לציון עם הרצליה, פלוס שלוחה לכיוון האוניברסיטה.

דניאלה פוסק: הקו הזה הוא קו מרכזי וחיוני.

דניאלה פוסק: יהיה להם קשה מאוד להסתנכרן- - -

השאלה אם השדה יכול לעבוד כאשר עובדים לצדו.

מאיר יצחק הלוי: שמים אותנו אחרונים בשרשרת המזון.

מאיר יצחק הלוי: שלא יאכלו אותנו ראשונים.

דניאלה פוסק: מכיוון שהקו הירוק עובר בחלקו על שטחים שנמצאים היום בשדה אז בוודאי שפינוי חלקי חיוני.

בצלאל סמוטריץ': על זה אין ויכוח.

בצלאל סמוטריץ': סתם חוזרים על הדברים.

בצלאל סמוטריץ': השדה הוא ענק.

בצלאל סמוטריץ': כולם רוצים לפנות את כל החלק המזרחי שלו ושם עובר הקו הירוק.

יואב קיש: דניאלה פוסק, אם אני מתכנס לזה, הנושא שאנחנו מבקשים לבחון הוא שילוב המשמעויות.

יואב קיש: לפחות אני עוד לא שמעתי – אולי יהיה פה חבר כנסת שיגיד אחרת – שיש כוונה לפגוע בזכויות בעלי הקרקע, וכן מבקשים, מכיוון שאנחנו מבינים את הבעייתיות בפתרון החלופי של נתב"ג, למצוא פתרון שלפחות דוחה, ככל שניתן, את הפינוי של שדה דב.

יואב קיש: לכן בסיטואציה הזו האם אפשר לבנות פתרון של פינוי חלקי, קידום תשתיות, קידום רכבת קלה והשארת שדה אזרחי עובד?

יואב קיש: זה בעצם הכיוון, והמשך תכנון תוכניות, כפי שאמרת, שיימשך כשלוש שנים.

יואב קיש: בסיטואציה הזו אנחנו יכולים לפחות לדבר על שלוש שנים נוספות, שאם אנחנו לא מעכבים תשתיות ולא מעכבים תכנון של מגורים אנחנו מאפשרים עוד שלוש שנים של חיים כפי שמכירים היום בשדה דב.

איתן ברושי: ומה יהיה אחר כך?

איתן ברושי: אני לא מסכים אתך.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני קורא כרגע: "בחודש יוני 2019 השדה נסגר".

יואב קיש: אני רוצה את השמיים.

יואב קיש: בואו נתחיל פרה-פרה.

איתן ברושי: בכל המהלך הזה אתה מקדש את הקרקע הפרטית?

איתן ברושי: בכל מקום המדינה מפקיעה קרקעות לכל משימה.

איתן ברושי: אני מבקש רשות דיבור.

יואב קיש: זה לגיטימי שתחשוב כך.

יואב קיש: אתה תקבל רשות דיבור.

יואב קיש: לגיטימי לומר שזכויות בעלי הקרקע פחות מעניינות אותך, שבג"ץ פחות מעניין אותך.

איתן ברושי: יש למדינה מנגנון לפיצוי.

איתן ברושי: אם אתה לא יודע, ההתיישבות תספר לכם איך מפקיעים קרקעות.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אנחנו מתחילים עם חברי הכנסת.

איתן ברושי: מה, אתם פותרים בעיה לשלוש שנים?

יואב קיש: איתן ברושי, אתה תדבר בהמשך.

יואב קיש: אם תפריע, אתה לא תדבר.

יואב קיש: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

בצלאל סמוטריץ': בראש ובראשונה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות לך, לברך אותך על המעקב הצמוד ועל הירידה לפרטים שאתה מנהל בנושא הזה.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לברך גם את ראש עיריית אילת.

בצלאל סמוטריץ': אתה אמנם לא מן המפלגה הנכונה, אבל אתה מנהל את המאבק הזה באמת בנחישות.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו בתקופת בחירות עכשיו, אתה מתמודד, אני בטוח שיש לך עיסוקים אחרים, היית שמח עכשיו ללכת לחוגי בית וכן הלאה.

מאיר יצחק הלוי: אני מתמודד בכל הכוח.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהנחישות שלך, ביחד עם הגיבוי שאתה מקבל מיושב-ראש הוועדה ומכולנו, תנצח את המאבק.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לומר, אדוני היושב-ראש, יש מעט מאוד נושאים שאנחנו עסוקים בהם כאן בכנסת שיש לגביהם קונצנזוס כל כך רחב בכנסת.

בצלאל סמוטריץ': על הצעת החוק הראשונה שחבר הכנסת שמולי ואני הובלנו חתמו כ-80 חברי כנסת; על הצעת החוק הנוכחית חתמו 67 או 68 חברי כנסת, כמעט מכל סיעות הבית.

בצלאל סמוטריץ': לכולם ברור שהסגירה של שדה דב זאת איוולת.

בצלאל סמוטריץ': אמר ראש העירייה בצדק: זאת התחבורה הציבורית של העיר אילת, זה לא פריבילגיה.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להרחיב את זה: זה נדבך מרכזי בתחבורה הציבורית של כל הפריפריה.

בצלאל סמוטריץ': הרי אם תסגור את שדה דב תפגע לא רק באילת אלא תהרוג גם את מחניים.

בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא יחזיק מטוס קטן לתעופת פנים רק בשביל טיסות למחניים, אז גם את קריית שמונה דפקת.

בצלאל סמוטריץ': אין מדינה מתוקנת שב-2018 משאירה מטרופולין כמו תל אביב בלי שדה; אין מדינה מתוקנת שמשאירה את עצמה עם שדה אחד.

בצלאל סמוטריץ': הרי עוד אין שדה משלים, יש עוד מלחמות אם זה יהיה ברמת דוד או בנבטים.

בצלאל סמוטריץ': אני כמעט בכלל לא טס לחוץ לארץ אבל מי שטס מספר על התורים המטורפים, על הפקקים המטורפים, על האיחורים, על העיכובים – אין סלוטים.

בצלאל סמוטריץ': צריך להיות ברור: לסגור את שדה דב, פרט למחיר לאילת ולפריפריה, זה גם לסגור את רפורמת שמיים פתוחים.

בצלאל סמוטריץ': אין לואו קוסט יותר.

בצלאל סמוטריץ': אי אפשר, בסוף השמיים הם אותם שמיים, יש גבול כמה מטוסים, כמו סלוטים אפשר להכניס על אותו מסלול עם אותם טרמינלים באותו זמן.

בצלאל סמוטריץ': זה פשוט לא עובד.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להגיד כאן משפט לפרוטוקול: כל בעלי המקצוע שאנחנו יושבים איתם בארבע עיניים במשרד התחבורה, ברשות שדות התעופה, ברשות התעופה האזרחית, במשרד הבריאות אומרים לנו: שדה התעופה בן גוריון לא ערוך לתת מענה.

בצלאל סמוטריץ': אומרים לנו: אסור מקצועית לסגור את שדה דב.

בצלאל סמוטריץ': יש גורם אחד במדינת ישראל שרוצה שהשדה ייסגר, קוראים לו משרד האוצר, שר האוצר, רשות מקרקעי ישראל, בגלל התחשבנויות כספיות.

בצלאל סמוטריץ': צריך להיות ברור: בהצעת החוק שאנחנו הגשנו אנחנו מבקשים לרבע מעגל.

בצלאל סמוטריץ': לא רק שלא נפגע בזכויות הגוש הגדול אלא לראשונה נעגן את הזכויות שלכם בחוק.

בצלאל סמוטריץ': תצטרפו להצעת החוק הזאת.

בצלאל סמוטריץ': לראשונה, אחרי ש"מרחו" אתכם עוד פעם ועוד פעם והמדינה חזרה בה וחזרה בה ושינתה ושינתה, אנחנו מעגנים את הזכויות שלכם.

בצלאל סמוטריץ': ציפורן לא תיפגע בזכויות שלכם, כך ייקבע בחוק.

בצלאל סמוטריץ': בתוכנית שדיבר עליה ראש העירייה אפשר גם לשמר שדה, כלומר לשמר מסלול עם טרמינל זמני קטן שמשחרר את רוב השטח.

בצלאל סמוטריץ': הרי ממילא הבנייה לא מתקרבת עד קו החוף.

בצלאל סמוטריץ': המסלול יושב על החוף.

בצלאל סמוטריץ': גם לייצר בנייה – נכון, לא פנטזיות של 16,000 יחידות דיור.

בצלאל סמוטריץ': הרי מי שיסתכל על התוכנית – היא מטורפת.

בצלאל סמוטריץ': סרדינים לא גרים כך כפי שרוצים לתכנן ב-15,000 יחידות דיור.

בצלאל סמוטריץ': הרי התוכנית הזאת התחילה ב-10,000 יחידות דיור והעלו והעלו והעלו בגלל פופוליזם.

בצלאל סמוטריץ': לא יהיה שם דיור לעניים ולא "מחיר למשתכן", זה קשקוש.

בצלאל סמוטריץ': יש שם כסף, זה כל הסיפור.

בצלאל סמוטריץ': אפשר בתוכנית הנוכחית לייצר גם כ-8,000 יחידות דיור, שזה נותן 100% מזכויות בעלי הקרקע ועוד, גם לשמר שדה תעופה, שזה חשוב למדינת ישראל, לאילת ולכל הפריפריה.

בצלאל סמוטריץ': נכון, יהיו חסרים סדר גודל של 8 מיליארד שקלים שהמדינה תצטרך לשלם לאורך 10–15 שנים בתוכנית של "צה"ל דרומה".

בצלאל סמוטריץ': זה דבר שהוא בר ביצוע.

בצלאל סמוטריץ': לא גורמים נזק קריטי כזה, קריטי, לאילת.

בצלאל סמוטריץ': אמר נכון ראש העירייה: זה הבסיס הכי חשוב שלנו בדרום.

בצלאל סמוטריץ': לא גורמים כזה נזק קריטי בגלל 8 מיליארד שקל, ואני לא מזלזל בכסף, אבל כאשר אתה פורס את זה ל-10–15 שנים יש לדבר הזה חלופות.

בצלאל סמוטריץ': בעזרת השם, ועם הקונצנזוס החוצה מחנות הזה, אנחנו ננצח עם הצעת החוק הזאת במושב הנוכחי, נקדם אותה ואני חושב שיהיה כאן מאבק ציבורי נחוש, גם של תושבי העיר אילת, גם של תושבים אחרים, כי כולם מבינים שזה חשוב.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו ננצח את הראייה המצומצמת, שמסתכלת על הכול דרך החור שבגרוש, של משרד האוצר.

בצלאל סמוטריץ': דרך אגב, אני מעריך את האומץ שלך, יואל פלדשו, כי לצערי הרב רוב האנשים שבארבע עיניים אומרים דברים לא יכולים להגיד את זה בחוץ כי הם חתמו.

בצלאל סמוטריץ': משרד האוצר יודע "לשמן" את כולם.

בצלאל סמוטריץ': משרד התחבורה חתם, קיבל כסף.

בצלאל סמוטריץ': הם יודעים לעבוד.

בצלאל סמוטריץ': אומרים לי אנשים: אנחנו לא יכולים בחוץ להגיד, אבל בארבע עיניים בהחלט כן.

בצלאל סמוטריץ': הייתי בסיור בנתב"ג, איציק שמולי ואני הלכנו לסיור לנתב"ג וראינו: אין חלופה.

בצלאל סמוטריץ': אין אחד שמסתכל לי בלבן של העיניים בחדר הסגור ואומר לי: "בצלאל, יש חלופה".

בצלאל סמוטריץ': זה שקר מוחלט.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נקדם את הצעת החוק הזאת ואנחנו נעצור, בעזרת השם, את האיוולת הזאת כי האמת תנצח.

בצלאל סמוטריץ': אין פה פוליטיקה, זאת האמת.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: נציג משרד האוצר, אתה רוצה להתייחס?

אורן אסף חזן: לפני ההתייחסות, רק שאלה, שיתייחסו אליה בתשובה אל מה שהוא אמר.

אורן אסף חזן: זה חשוב לי.

יואב קיש: אתה תקבל זכות דיבור בהמשך.

יואב קיש: נציג משרד האוצר, אתה רוצה להגיב?

דניאל מלצר: אני רוצה להתייחס באופן כללי.

דניאלה פוסק: אני מבקשת להשלים לגבי שאלות שעלו כאן.

יואב קיש: אז תרשמו לכם.

יואב קיש: אתם תקבלו זכות דיבור אחרי הסבב של חברי הכנסת.

יואב קיש: לאה פדידה, בבקשה.

לאה פדידה: למען האמת ציינת את זה, פשוט אי אפשר השכם והערב להגיד שאנחנו דואגים לפריפריה ואנחנו מחברים תשתיות ואנחנו רוצים להרחיב את הפיזור הדמוגרפי, וביד אחרת להגיד: אנחנו סוגרים עורק של שדה תעופה שמחבר את המרכז לדרום.

לאה פדידה: אם הייתי צריכה להגיע לתל אביב ויורדת בנתב"ג הייתי כבר מעדיפה לנסוע באוטו – זה פקקים, אין אפשרות לנסוע, זה מחדל.

לאה פדידה: מי צריך 16,000 יחידות דיור על המקום הזה?

לאה פדידה: מה אנחנו רוצים לבנות שם?

לאה פדידה: מפלצות בטון?

לאה פדידה: מה אנחנו רוצים לשדר?

לאה פדידה: שאנחנו רוצים שרק המרכז יוכל ליהנות מן הדברים ומן המקום?

לאה פדידה: אנחנו צריכים לדעת שזה עורק ראשי, עורק חיים לתושבי הדרום, וגם לאנשי עסקים, כבודו, לא רק לחולים, גם מותר לאנשי עסקים לרצות לטוס.

לאה פדידה: זה מחבר את אילת למרכז הארץ.

לאה פדידה: לנו אסור לתת יד לפגיעה בדבר.

לאה פדידה: לא עוד בטון, לא עוד שיכוני למד למיניהם על חשבון עורק תחבורה שהדרום כל כך צריך על מנת לקבל את השירות.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אמיר אוחנה לא נמצא פה.

יואב קיש: חיים ילין, בבקשה.

יואב קיש: תמחקי את מי שלא פה.

יואב קיש: לא אחזור שוב.

חיים ילין: כבוד היושב-ראש, תודה.

חיים ילין: היינו פה בכמה דיונים.

חיים ילין: אני מודה שזה לא היה פשוט.

חיים ילין: העברנו גם חקיקה.

חיים ילין: היינו תשעה חברי כנסת, זה היה יום משוגע מאוד והצלחנו להעביר את החקיקה, שאחרי כן בדיון שהתקיים פה נשמעו גם טענות.

חיים ילין: יש פתרון.

חיים ילין: אני חושב שהפתרון נמצא.

חיים ילין: גם כשאומרים שאת תעבירי את התוכנית ואפשר להתחיל בתכנון תשתיות, אני מעריך – ואני קצת בניתי במדינה – שזה יארך לא פחות משנתיים.

חיים ילין: כלומר גם אם את לא נותנת את ההיתרים, שאני מעריך שזה בין ארבע לחמש שנים, זה לא פחות משנתיים.

חיים ילין: אני מציע לבחון חלופות אחרות שקיימות בלי לסגור את שדה דב.

חיים ילין: אנסה להסביר.

חיים ילין: אני מטפל בשדה תעופה חלופי לנתב"ג, שימו לב, כי אין ברירה, בסוף צריך לחבר את הכול.

חיים ילין: נתב"ג לא מסוגל בעוד שנה- - -

קריאה: לא שדה תעופה חלופי אלא משלים.

חיים ילין: משלים, סליחה.

חיים ילין: אבל אתה יודע יפה מאוד, תוך שנה הוא יהיה כמעט בקריסה.

חיים ילין: אפי נווה דאג שעכשיו יהיה גם בידוק כפול, אז בכלל יצטרכו עוד שטח.

חיים ילין: הוא שיחק לידיים של אילת כנראה... אי אפשר יותר.

חיים ילין: טרמינל 1 כולו יעבור להיות לטיסות קצרות יותר וטרמינל 3 יהיה כבר בעומס יתר.

חיים ילין: די, אתה לא יכול יותר.

חיים ילין: אתה כבר בפיגור שם.

חיים ילין: אנחנו מבינים שיש כבר פיגור בבנייה הזאת.

חיים ילין: נניח שרוצים שהמענה יהיה בנתב"ג, להעמיס עכשיו עוד טיסות לנתב"ג, כאשר העומס שם גדול כל כך – זה לא הגיוני, זה לא נתפס ניהולית, ועזבו פוליטית, לא נתפס ניהולית דבר כזה.

חיים ילין: להיפך, צריך לרווח יותר שם.

חיים ילין: אז האפשרות היחידה היא להחזיק את שדה דב.

חיים ילין: עזבו את כל מה שנאמר – ניהולית אני אומר.

חיים ילין: אתה מחזיק את שדה דב – יופי.

חיים ילין: עכשיו מה הבעיה שלך?

חיים ילין: קרקעות פרטיות?

חיים ילין: אגיד לך משהו לגבי קרקעות פרטיות.

חיים ילין: מדינת ישראל יודעת לשלם מצוין גם על קרקעות מדינה וגם על קרקעות פרטיות.

חיים ילין: זה הכול עניין של כסף.

יואב קיש: "מאיפה הכסף" הבוס שלך אמר.

בצלאל סמוטריץ': הוא אמר "איפה", לא "מאיפה".

בצלאל סמוטריץ': אפשר לחפור בין יצהר לאיתמר ולמצוא כסף, אין שום בעיה...

חיים ילין: אתה רוצה להיכנס לדיון הפוליטי הזה עכשיו?

יואב קיש: אמרת: יש פתרון, תשאירו את שדה דב, נפצה את תושבי הגוש הגדול.

יואב קיש: תביא 10 מיליארד שקלים.

יואב קיש: בסדר, זה קל להגיד.

יואב קיש: אל תהיה פופוליסט, חיים ילין, עם כל הכבוד.

חיים ילין: זה הכול פופוליסטי.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: גם אני, זה משאת לבי, מאוד פשוט, אבל צריך להביא 10 מיליארד שקלים.

חיים ילין: כאשר משרד האוצר יגיד: במקום 100% בנייה אני רוצה לתת זכויות ל-120%, ה-20% האלה – מאיפה יבוא הכסף אם משרד האוצר בונה עליו?

חיים ילין: בוא, בחייאת, פופוליזם זה כל דבר, משני הצדדים, לא משנה איך מסתכלים על זה.

חיים ילין: בסדר?

חיים ילין: כך זה עובד, לא יעזור שום דבר.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: נא לסיים.

חיים ילין: המנחת עצמו, מסלול הנחיתה לא מפריע לאף אחד.

חיים ילין: אתה רוצה יותר מזה?

חיים ילין: עדיין במדינת ישראל בגלל כל מיני סיבות ביטחוניות של משרד הביטחון לא נבנה שום אי, לא נבנה כמעט שום דבר על הים אם אתה רוצה להתרחק אפילו.

חיים ילין: יש גם תוכניות על זה.

חיים ילין: אבל בואו נצא מתוך הקופסה.

חיים ילין: יש פתרונות.

חיים ילין: אני מציע קודם כול לקבל החלטה בוועדה שלא סוגרים את שדה דב.

אורן אסף חזן: עד שיש פתרון בערך.

חיים ילין: קודם כול תחליט את ההחלטה הזאת.

חיים ילין: כאשר תקבל את ההחלטה הזאת צריך שיח איך עושים את הדברים האלה, שזה לא יהיה לשנתיים–שלוש אלא שיהיה לתקופה ממושכת.

חיים ילין: אני לא רוצה להתחייב לשלוש שנים או לחמש שנים כי יכול להיות שמחר בבוקר תהיה גם רחפת, תהיה רכבת שטסה במהירות 300 קמ"ש.

אורן אסף חזן: לא בא לי "לבאס" אותך – אי אפשר לקשר בין אילת ותל אביב.

חיים ילין: אני לא רוצה להגיד, כי הטכנולוגיה מתקדמת.

חיים ילין: הסינים בנו עכשיו 1,380 קילומטרים בגשרים ב-29 חודשים, רכבת שטסה במהירות של מעל 300 קמ"ש.

חיים ילין: הם לא צריכים מטוסים, הנה רכבת, בבקשה.

חיים ילין: אנחנו כבר 16 שנים "מתבחבשים" עם הרכבת בקו בין ירושלים ותל אביב שמגיעה עד נתב"ג.

חיים ילין: היא הייתה יכולה להגיע גם לשדה דב, דרך אגב, ואז היית פותר בעיה.

יואב קיש: רק ליישר קו: זה לא החלטה.

יואב קיש: יש כבר חוק ואם רוצים אז צריך לחוקק חוק אחר.

יואב קיש: זה לא ברמה של החלטת ועדה כאשר יש חוק.

חיים ילין: לא הובנתי.

חיים ילין: אמרתי: אם תתקבל כאן החלטה זה ילך לחקיקה, האופוזיציה והקואליציה מסכימות.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חברת הכנסת יעל גרמן, בבקשה.

יעל גרמן: אני רוצה לדבר על מדיניות.

יעל גרמן: למעשה מדינת ישראל צריכה לקבל מדיניות שאילת זה מקום יוצא דופן בגלל המרחק והנגישות וצריך לשים עליו דגש ולעשות לו תוכניות מיוחדות.

יעל גרמן: אנחנו בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לאחר שערכנו סיור באילת, הגענו למסקנה שתנאי מערכת הבריאות שם לא דומים לתנאים- - -

יואב קיש: היית פה כאשר נציג משרד הבריאות דיבר?

יעל גרמן: כן, שמעתי.

יואב קיש: בסדר, אז שמענו כאן את משרד הבריאות.

יעל גרמן: הגענו למסקנה שאי אפשר להשוות את אילת לאף מקום בארץ וניסחנו חוק מיוחד לאילת לגבי הבריאות.

יעל גרמן: כך צריך להיות לגבי כל דבר.

יעל גרמן: אני לא מעלה בדעתי – דרך אגב, אני מסכימה עם חיים ילין: זה שהיום נדחה, ונניח שמה שדניאלה פוסק אומרת לא ייקח שלוש שנים אלא ייקח שבע שנים או שמונה שנים, הם יבואו בסופו של דבר.

יעל גרמן: זה פשוט הכרזת מוות לעיר אילת.

יעל גרמן: אני לא אסע דרך בן גוריון, לא אקח את הרכב ואסע עד בן גוריון ולא אסע אחר כך בפקקים בבוקר בנתב"ג ובכניסה לתל אביב, ולא אעבור את הבידוק המאוד מסורבל שלוקח זמן בשדה התעופה בן גוריון.

יעל גרמן: אני חושבת, דרך אגב, שגם לא צריך לשלם.

יעל גרמן: אני אומרת פה בהערת סוגריים, המדינה צריכה לתת את הדעת לבעיות של אילת, בין השאר גם לשדה דב אבל לא רק לזה.

יעל גרמן: היום אני שומעת על יותר ויותר ישראלים שמגיעים לעקבה, נוסעים עד לשם, עוברים את הגבול והולכים לרזורט שאני שומעת עליו נפלאות, מפני שמדינת ישראל לא השכילה לראות מה הן הבעיות ואיך אפשר באמת לסייע לאילת.

יעל גרמן: במסגרת המדיניות הזאת, שאומרת שאילת יוצאת דופן ושאנחנו כמדינה חייבים לעשות הכול כדי לשמור על העיר הזו, הן מבחינה כלכלית, הן מבחינה חברתית, במסגרת זו אני מצטרפת להצעה של חברי: אי אפשר לסגור את שדה דב.

יואב קיש: תודה.

נאוה בוקר: אני חייבת ללכת לנשיאות.

נאוה בוקר: אם תהיה הצבעה תרשמו אותי כמצטרפת בעד ההחלטה.

יואב קיש: חבר הכנסת מיקי לוי יצא.

יואב קיש: חבר הכנסת איתן ברושי, בבקשה.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, נציגי העיר אילת והערבה שנמצאים פה גם כן, זה לא רק שאלה של אילת.

איתן ברושי: הדיון הוא לא טכני ולא כספי אלא נקודת מוצא שונה להתייחסות לאזורים הרחוקים והקשים ומה המחיר שישראל מוכנה לשלם.

איתן ברושי: אני בא עכשיו מדיון במשרד האוצר על קווי עימות.

איתן ברושי: יש פער גדול בין המילים על חשיבותם של האזורים האלה ובין הנכונות לתת את התנאים כדי שזה יהיה אפשרי.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, הבעיה באזורים האלה היא לא המחמאות אלא ההמחאות, ומשרד האוצר מומחה בזה, וגופים אחרים ומשרדים אחרים מומחים בזה, להנציח את הפערים בין המרכז לפריפריה, אבל ביום העצמאות, או כשיניפו את הדגל באילת כזיכרון למלחמת השחרור ידברו על חשיבות העיר הדרומית הזאת שיושבת שם, וזה לא רק תושבי אילת.

איתן ברושי: לכן יש קושי בדיונים האלה.

איתן ברושי: מכניסים פה לחדר אחד הרבה אנשים.

איתן ברושי: אין פה הסכמה על הגדרת המטרה.

איתן ברושי: כל מי שניהל את הדבר המינימלי, מקורס מ"כים וצפונה, יודע שהדבר הראשון הוא הגדרת המטרה.

איתן ברושי: אני שואל אתכם: מה היא המטרה?

איתן ברושי: המטרה היא לאפשר לשדה תעופה בן גוריון לפעול ולא להיכנס לרמת דוד?

איתן ברושי: אני ישן בלילה ליד המסלולים, בקיבוץ גבת.

איתן ברושי: מה המטרה?

איתן ברושי: אני חושב שכאשר לא מגדירים את המטרה יש פה בלבול גדול.

איתן ברושי: יש פה מי שבעיניהם המטרה החשובה היא לבנות 12,000–15,000 יחידות דיור בתל אביב.

איתן ברושי: את מדברת על גורמי תכנון – איזה איזון יש בין בניית דירות, שלא צריך להגדיל את תל אביב, לקיום של קריית שמונה, רמת הגולן, מחניים, הערבה הדרומית ואילת?

איתן ברושי: מאיפה לקחתם את המושג הזה שיש כאן איזון בצרכים?

איתן ברושי: אני לא רוצה להגיד מילה קשה, אבל זה חוסר הבנה.

איתן ברושי: זה לא מדינת ישראל שעליה גדלנו ואיתה אנחנו רוצים להתפתח.

איתן ברושי: איזה איזון יש בהגדלת תל אביב?

איתן ברושי: תגדילו את הנגב והגליל.

איתן ברושי: אתם מאזנים?

אילנה שפרן: יש החלטת ממשלה.

יואב קיש: תני לו לומר את דבריו ותוכלי אחר כך להתייחס.

יואב קיש: אבל איתן ברושי, בבקשה לא לצעוק.

איתן ברושי: עם כל הכבוד לממשלה, הממשלה יכולה לקבל גם החלטה הפוכה.

איתן ברושי: אין גבול להחלטות שהממשלה יכולה לקבל.

איתן ברושי: אנחנו רואים את זה כל הזמן, בקדנציה הזאת זה קורה הרבה, הממשלה מקבלת הרבה החלטות שממשלות אחרות אולי לא היו מקבלות.

איתן ברושי: לכן, אדוני ראש העירייה, חבריי מן הפריפריה, זה הקרב, הוא על סדר העדיפויות, הוא על יכולת ליצור תנאים שהגידול של הערבה ואילת והצפון יהיו באיזו מידה יותר, או לא פחות מאשר התנאים בתל אביב.

איתן ברושי: אני רוצה לומר עוד דבר.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת סמוטריץ ואחרים, ראש עיריית אילת, אתם מנהלים קרב הירואי על קיומו של שדה התעופה.

איתן ברושי: אני מעולם לא חשבתי שהקרב הזה הוא לשלוש שנים, גם במחיר של בדיקת הרכבת הקלה.

איתן ברושי: מה, אתם לא יודעים איך מפקיעים קרקעות?

איתן ברושי: חברים, עד לא מזמן לא בנו לגובה בהרצליה ובאזור תל אביב בגלל קווי מודיעין ותקשורת.

איתן ברושי: אני עסקתי בזה.

איתן ברושי: יש מקומות שיש בהם מגבלה של בנייה לגובה.

איתן ברושי: זה לא פחות חשוב.

יואב קיש: אז הרכבת הקלה זה לא שיקול?

איתן ברושי: רגע, דקה.

איתן ברושי: מה אתם ממציאים פה עכשיו המצאות שאי אפשר להתגבר על בעיית הקרקעות הפרטיות?

איתן ברושי: למה?

איתן ברושי: כי יש שם אנשים כבדים תרתי משמע?

יואב קיש: יש גם בג"ץ.

יואב קיש: לא מעניין אותך בג"ץ?

יואב קיש: אתה רוצה את ה-9D של החברים?

איתן ברושי: רגע, דקה.

איתן ברושי: יואב קיש, זה לא מתאים לך.

יואב קיש: מדובר על זכויות בעלי הקרקע.

יואב קיש: יש זכויות.

איתן ברושי: יואב קיש, לא מתאים לך להיבהל.

יואב קיש: עזוב.

יואב קיש: אני לא אוהב את הסיסמאות האלה.

איתן ברושי: זה לא סיסמה.

יואב קיש: כואב לי העניין של אילת ואני רוצה שיהיה שדה תעופה, אבל אל תדברו בסיסמאות.

יואב קיש: תנו פתרון מעשי.

איתן ברושי: זה לא רק אילת.

איתן ברושי: יואב קיש, אני מבין שאתה כבר נכנעת.

יואב קיש: לא נכנעתי.

איתן ברושי: תן לי, אני רוצה לעזור.

יואב קיש: בשביל זה הדיון פה.

יואב קיש: אבל אני רוצה תכלס, לא באוויר.

איתן ברושי: מה זה התשובה הזאת שלא הגיעו לדון בתוכנית של תל אביב?

איתן ברושי: אז יהיה עוד דיון ויבחנו אם התוכנית אפשרית.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, נאמר לי לפני דקות ספורות שיש החלטה לפנות את תחנת רידינג עד שנת 2021.

איתן ברושי: אין עליה שום תכנון.

איתן ברושי: תחנת רידינג היא קרקע של המדינה.

איתן ברושי: מפנים את המתחם של תחנת החשמל.

איתן ברושי: דרך אגב, חלק מן היכולת לייצר חשמל מאנרגיה מתחדשת טמון גם באילת ובערבה.

איתן ברושי: אני לא יודע מה ההתייחסות לאזור הזה.

איתן ברושי: אני רק רוצה לומר שכתוצאה מן הניסיון של עובדי מדינה ואחרים לעשות כאן

איתן ברושי: איזון בין בניית 12,000 יחידות דיור יוקרה בתל אביב ובין קיום הערבה הדרומית, אילת והצפון הרחוק, לא יכול להיות שכנסת ישראל תקבל החלטות שמאזנות בין הקצוות האלה.

איתן ברושי: יש לישראל עדיפות והיא צריכה לבטא אותה ביצירת התנאים שיאפשרו לחיות גם במקומות האלה.

איתן ברושי: לכן אני מבקש לומר, ובזה אני מסיים, הדיון הוא לא על שלוש שנים ולא כדי להרוויח זמן.

איתן ברושי: אני אומר לך, אדוני ראש העירייה, ולכם, למי שמייצג את העניין, אתם תרוויחו שלוש שנים ותפסידו את המערכה.

איתן ברושי: צריך להגיד היום: לא מפסיקים לטוס משדה דב בכל מקרה.

איתן ברושי: כל היתר יתאים את עצמו למציאות הזאת.

איתן ברושי: לכן אני מציע לכם לא להתפשר פה על שלוש שנים.

איתן ברושי: זה טעות.

איתן ברושי: צריך להתעסק עם העיקרון, שלא מוותרים על קיומו של שדה תעופה מינימלי.

איתן ברושי: אני רוצה להגיד לכם את הנוסחה: שדה תעופה מינימלי עם תעופה מקסימלית.

איתן ברושי: את כל מה שאפשר להוציא, תוציאו, אבל תשאירו מסלול על חוף הים.

איתן ברושי: אל תספרו סיפורים.

איתן ברושי: תודה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: נאוה בוקר הלכה.

יואב קיש: אורן חזן, בבקשה.

אורן אסף חזן: תודה, אדוני היושב-ראש.

אורן אסף חזן: לפני מספר שנים היה שר ביטחון, שכבר סרח והודח מתפקידו, שהיה צריך להגיע לחתונת בתו בגרופית.

אורן אסף חזן: אתם יודעים מה הוא עשה?

אורן אסף חזן: הוא עלה על מסוק וטס לחתונה.

אורן אסף חזן: לא לכל תושב אילת יש מסוק.

אורן אסף חזן: הדרך היחידה שלהם להגיע לאירועים, לחתונות ולדיונים היא התחבורה האווירית, נכון לרגע זה.

אורן אסף חזן: בא משרד האוצר ואומר: אנחנו צריכים את הקרקע כדי לבנות.

אורן אסף חזן: עולה פה פתרון, שאומרים: נשאיר מסלול אחד ונבנה ליד.

אורן אסף חזן: זה לא יחזיק מים.

אורן אסף חזן: זה פתרון ש"עובד" על כולנו בעיניים כי אחרי טיסה, כאשר איזה טייס – ואדוני טייס מקצועי – יעשה איזו טעות קטנה ויסטה מעט מן הנתיב, תבוא רת"א ותגיד: רבותי, אין יותר טיסות, אנחנו מסכנים את הבתים.

אורן אסף חזן: אני לא מאמין בפתרון הזה.

אורן אסף חזן: אני גם בא מחיל האוויר, בעוונותיי הייתי פקח טיסה, אני מכיר את התחום.

אורן אסף חזן: אני אומר לך: זה לא יעבוד אם ירצו לבנות ליד.

אורן אסף חזן: עכשיו בא משרד האוצר ואומר: אנחנו רוצים בסדרי העדיפות להגדיל את תל אביב, להרחיב, גם רוצים להכניס כסף למדינה.

אורן אסף חזן: יש פתרון: באזור לא פחות נורא, בתל אביב על גבול רמת גן, שוכן הספארי.

אורן אסף חזן: באמת, אני מדבר בשיא הרצינות.

אורן אסף חזן: אם אני צריך לקבל החלטה בין איכות החיים של החיות, של הזברה והפילים, ובין איכות החיים של תושבי אילת, אני בוחר את איכות החיים של תושבי אילת.

אורן אסף חזן: רבותי, תפנו את הספארי, תעתיקו אותו לאזור מחלף קאסם, למשל, על כביש 6, יש מלא שטחים, לכל המדינה יהיה קל להיכנס, הרבה פקקים ייחסכו.

אורן אסף חזן: אפשר לבנות בשטח הספארי יותר מ-24,000 יחידות דיור, ואלה מספרים מדויקים, הקרקע שם שווה לא פחות.

אורן אסף חזן: אתה יודע מה ההבדל?

אורן אסף חזן: שבאזור של הספארי יוכלו לקנות דירות גם אנשים שאין להם כסף לקנות דירה על חוף הים בצפון תל אביב.

אורן אסף חזן: אתה יודע מה עוד יקרה?

אורן אסף חזן: נוכל לשמור על שדה דב.

אורן אסף חזן: כל הסיפורים והסיבובים שהולכים מסביב לא רלוונטיים.

אורן אסף חזן: הממשלה מדברת בשני קולות.

אורן אסף חזן: מצד אחד אומרת: אנחנו צריכים לחזק את העיר אילת, ניתן להם פטור ממע"מ, ניתן להם הטבות נוספות.

אורן אסף חזן: מצד שני בפועל את עורק החיים המרכזי שלהם, את הקשר שלהם למרכז רוצים לגדוע.

אורן אסף חזן: לכן כל דבר אחר לא יהיה רלוונטי.

אורן אסף חזן: אני חושב שעלינו כחברי הכנסת, בצלאל סמוטריץ עם הצעת החוק שלו ואחרים שחתמו עליה, גם על הצעת החוק הראשונה וגם על הצעת החוק הנוכחית, מי ששותפים לדרך, ביחד עם ראש העירייה, שמייצג בעצם את כולם, כי לאילת ולמרכז לא מגיעים רק תושבי אילת, הרי אין פה אחד בחדר שלא השתמש בטיסה.

אורן אסף חזן: אני בעוונותיי טס נמוך אז אני נוסע באוטו, אבל רוב האנשים משתמשים בטיסות.

בצלאל סמוטריץ': אתה בעיקר מקבל דוחות בדרך.

בצלאל סמוטריץ': ..

אורן אסף חזן: לא אמרתי.

אורן אסף חזן: אמרתי שאני טס נמוך.

אורן אסף חזן: למען האמת, בדיעבד היה זול יותר לטוס.

אורן אסף חזן: אבל לא משנה.

אורן אסף חזן: זה מחזיר אותנו לעניין.

אורן אסף חזן: אסור לנו כחברי כנסת להתקפל בפני הגורמים המקצועיים והממשלה בהקשר של שדה התעופה.

אורן אסף חזן: אם אנחנו נעשה את זה נחטא לתפקידנו.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, תבין, זה שעיקרון הפרדת הרשויות כבר הלך לאיבוד מזמן והממשלה הפכה להיות הכנסת, זה לא אומר שאנחנו הלכנו.

לאה פדידה: הפיל והזברה עושים עכשיו לובי...

אורן אסף חזן: זה לא קשור.

אורן אסף חזן: את יכולה לזלזל אבל זאת המציאות.

לאה פדידה: אני לא מזלזלת.

לאה פדידה: אני חושבת שהם גם יעשו לובי.

אורן אסף חזן: אגב, זה יהיה טוב יותר גם לאנשים מסביב.

אורן אסף חזן: זה אחד המקרים הבודדים שבהם אסור לנו להתפשר.

אורן אסף חזן: במקרה הזה אפשר גם לעשות ניסיון אחר, הנה הצעה: בסוף עם כל הלואו קוסט ופתיחת השמיים וכל ההצעות החדשות והתעופה העולמית שמתרחבת, אנחנו רואים שהיקף הטיסות לישראל וממנה גדל.

אורן אסף חזן: רק בשנה האחרונה הביא שר התיירות קרוב לארבעה מיליון תיירים.

אורן אסף חזן: נתב"ג הולך וקורס.

אורן אסף חזן: זה דיון בפני עצמו.

אורן אסף חזן: אי אפשר להפיל עליו גם את המעמסה הזאת.

אורן אסף חזן: אלה שאומרים: אנחנו נתמודד בעתיד – בואו נעשה הפוך: אתם לא רוצים לסגור, בואו נבחן את המציאות, בואו נדחה בחמש או בעשר שנים, נראה מה יקרה בנתב"ג, נראה אם אפשר למצוא חלופות, נראה אם באמת יש היתכנות לבנות ליד ואחרי זה נדבר.

אורן אסף חזן: לא כשיש לנו חרב על הגרון ובעוד רגע סוגרים את השדה.

אורן אסף חזן: ועוד דבר אחרון, בסוף, אני לא יודע אם זה הגיע לפה, לצערי נבצר ממני להשתתף בדיונים הקודמים, אבל יש גם את העניין הצבאי.

אורן אסף חזן: יש חשיבות לשדה התעופה גם ברמה הצבאית.

אורן אסף חזן: אולי אסור לדבר על זה כאן, אולי זה לא המקום.

יואב קיש: את השדה הצבאי מפנים ביולי 2019, זה כבר הוחלט.

אורן אסף חזן: אני בטוח שגם אז יגיעו ויבקשו לדחות בוועדה המקבילה לוועדה הזאת שמתעסקת בתחום.

אורן אסף חזן: אני קורא לחברים שלי לא להתקפל בפני הגורמים השונים ולהשאיר את שדה דב בחיים.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: יואל פלדשו, אם שדה התעופה הצבאי הולך, מה רמת המורכבות להפעיל את השדה בנוהל אזרחי?

יואב קיש: אתם מסוגלים לעמוד בזה?

יואל פלדשו: יש פה נציג של רשות שדות התעופה.

יואב קיש: אז בואו נשמע את נציגי רשות שדות התעופה.

מאיר מלכה גרניט: זו שאלה תיאורטית.

מאיר מלכה גרניט: היא לא נבדקה.

יואב קיש: למה תיאורטית?

מאיר מלכה גרניט: מה המשמעות?

מאיר מלכה גרניט: איפה?

יואב קיש: מגדל פיקוח.

יואב קיש: היום הוא מנוהל על ידי משרד הביטחון.

מאיר מלכה גרניט: האם אנחנו מפעילים שדות אחרים?

מאיר מלכה גרניט: כמובן.

אורן אסף חזן: אבל יש גם נציג אזרחי.

יואב קיש: השאלה פשוטה מאוד: הצבא ב-1 ביולי 2019 מפנה את שדה דב.

יואב קיש: אנחנו מנסים לבחון אלטרנטיבה שתשאיר את שדה דב פעיל כשדה תעופה אזרחי.

יואב קיש: מדברים פה על כל המורכבויות.

יואב קיש: אני שם אותן לרגע בצד.

יואב קיש: המורכבות הבסיסית של הפעלת השדה בתנאים של טרמינל, פקחי טיסה, שמירת הביטחון – אני לא יודע, אני חושב שהצבא מנהל את הביטחון היום בשדה.

אורן אסף חזן: יש היסעים.

אורן אסף חזן: זה לא הצבא, זה רשות שדות התעופה.

אורן אסף חזן: זה שדה אזרחי לכל דבר.

יואב קיש: לא בדיוק.

יואב קיש: המגדל הוא בוודאות צבאי.

אורן אסף חזן: אני מדבר על ההתנהלות שלו.

אורן אסף חזן: לא חיילים מקבלים את פניך.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע מה הפערים.

יואב קיש: אני מבקש להבין האם רשות שדות התעופה יכולה להיערך, וכמה זמן היערכות היא צריכה בשביל להפעיל את השדה בנוהל אזרחי מלא.

מאיר מלכה גרניט: זו שאלה תיאורטית.

מאיר מלכה גרניט: עשינו דבר דומה בשדה התעופה חיפה שהיה שדה צבאי ואזרחנו אותו.

יואב קיש: כמה זמן זה לקח?

מאיר מלכה גרניט: אני לא יודע להגיד לך כמה זמן.

יואב אורן: בחיפה זה לקח כשנה וחצי.

אורן אסף חזן: שנה.

אורן אסף חזן: זה לוח הזמנים.

אורן אסף חזן: אתם יכולים לעשות את זה גם בפחות זמן.

אורן אסף חזן: הם יכולים לעשות את זה בתוך שנה, זה לא בעיה.

יואב קיש: עד יולי 2019.

בצלאל סמוטריץ': הצבא יכול להשאיר פקח טיסה אם יבקשו מן הצבא להשאיר אותו.

תומר רוזנר: הוא לא רוצה.

יואב קיש: אתה אומר שהמשמעות היא שנצטרך שהצבא ימשיך להפעיל, יוציא את היחידות ויפעיל.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, תקשיב, הם יכולים להספיק עד למועד שהצבא עוזב את שדה התעופה.

אורן אסף חזן: לא להתעצל ואפשר הכול.

יואב קיש: איל בן ראובן, בבקשה.

איל בן ראובן: שלום.

איל בן ראובן: כאשר מדברים על אילת, אמרו את זה כבר כולם ולכן אין צורך להכביר במילים, אילת זה מקום מיוחד.

איל בן ראובן: צריך לחשוב עליו אחרת, צריך לטפל בו אחרת כפריפריה, אבל מעבר לזה.

איל בן ראובן: זה באמת עיר ומרחב מיוחד וצריך לתת לו פתרון.

איל בן ראובן: בעולם, למיטב ידיעתי לפחות, מחפשים מקומות לשדות תעופה.

איל בן ראובן: התעופה האזרחית הולכת ומתרחבת, וטוב שכך, ואנחנו באיזו צורה מדברים על לסגור – גם את שדה דב, גם את הרצליה.

איל בן ראובן: זה מייצר בהחלט בעיה.

איל בן ראובן: השאלה האחרונה של יואב קיש היא לדעתי שאלה מאוד מאוד רלוונטית.

איל בן ראובן: אני חושב שהיא ברת פתרון.

איל בן ראובן: אני ממליץ לך לקיים דיון בנושא הזה, לבוא לשדה דב, לראות את הדברים בעיניים.

איל בן ראובן: הייתי שם עם מנכ"ל ארקיע בזמנו, זה היה כבר די מזמן, אבל היינו שם וראינו.

איל בן ראובן: אין טוב ממראה עיניים, מי כמונו יודע עד כמה חשוב כשאתה רואה ומציגים לך את הפתרון, מציגים את האפשרויות.

איל בן ראובן: זאת אפשרות.

איל בן ראובן: אני מניח שזה לא השתנה.

איל בן ראובן: זאת מציאות אפשרית בהחלט, על דעת הטייסים – ואני לא טייס – על דעת אנשים שיודעים לעשות את זה.

איל בן ראובן: גם עיריית תל אביב, דרך אגב, שמן הסתם יש לה איזה אינטרס לגבי העיר תל אביב, גם היא חושבת שהדבר הזה אפשרי.

איל בן ראובן: לכן אני חושב שהדיונים שלנו, אנחנו דנים בזה כבר כל כך הרבה זמן.

איל בן ראובן: אני חושב שצריך לצאת עם החלטה של חברי הכנסת.

איל בן ראובן: בסך הכול יש פה הסכמה של קואליציה ואופוזיציה, שזה לא קיים בכל נושא.

איל בן ראובן: יש לנו בסך הכול הסכמה רחבה מאוד לעניין הזה.

איל בן ראובן: צריך להמשיך לתפעל את שדה דב, צריך למצוא לזה את הפתרון.

איל בן ראובן: אני מסכים, אגב, לא לשלוש שנים.

איל בן ראובן: שלוש שנים זה זמן שלא שווה להשקיע בו.

איל בן ראובן: צריך לדבר על תקופה ארוכה קדימה.

איל בן ראובן: שדה תעופה אזרחי בתל אביב שמטפל באילת ומטפל בעוד מספר נקודות.

איל בן ראובן: זה זמין וקיים.

איל בן ראובן: וכפי שאמרתי לך, כדי שכולנו נהיה "חמים" על העניין ושתהיה שפה משותפת אני ממליץ לך לקחת את חברי הוועדה לדיון אחד שם במקום, שיציגו לנו את הדברים.

איל בן ראובן: זה אפשרי.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: חברת הכנסת ענת ברקו, שלום, קודם כול, לא ראינו שנכנסת.

יואב קיש: כנס מוצלח.

יואב קיש: בבקשה.

ענת ברקו: תודה רבה.

ענת ברקו: אדוני היושב-ראש, אני חושבת שיש כאן הסכמה שהיא חוצה מפלגות.

ענת ברקו: אנחנו אכן באישון לילה הצבענו תשעה חברי כנסת מן הקואליציה והאופוזיציה לא לסגור את שדה התעופה.

ענת ברקו: אני חושבת שזה מה שצריך להנחות אותנו:

ענת ברקו: האם זו תהיה הסבה של שדה תעופה צבאי לאזרחי, כפי שנעשה בחיפה – זה אופציה שיכולה להיות; האם תהיה הפקעה לצורכי ציבור במקרה הזה – זה גם אופציה שקיימת ועושים אותה.

ענת ברקו: אבל בעיר תל אביב, באזור המרכז חייב להיות שדה תעופה של טיסות לדרום.

ענת ברקו: אי אפשר לנתק את העיר אילת ממדינת ישראל.

ענת ברקו: זה לא לרווחת תושבי אילת אלא לרווחת תושבי מדינת ישראל.

ענת ברקו: אני חושבת שמה שהצביעה עליו כאן חברת הכנסת גרמן, שהיום מחפשים כל מיני נופשים מעבר לגבול: בעקבה, בירדן, במקום לספק עבודה לתושבי אילת, זה גם חמור מאוד.

אורן אסף חזן: זה בגלל המחירים.

אורן אסף חזן: צריך להילחם בזה בלי קשר.

ענת ברקו: הנגישות חשובה מאוד ואנחנו צריכים לפעול.

ענת ברקו: הפתרון לא יכול להיות לטווח הקצר כי ניסינו, עשינו את זה וזה לא עבד.

ענת ברקו: עובדה, זה הגיע לפתחנו.

ענת ברקו: הזמן עובר, דברים כאלה לוקחים הרבה מאוד זמן.

ענת ברקו: אי אפשר להגיד שפתאום פרץ המועד אלא אנחנו צריכים להציג את האלטרנטיבה ולומר: אם עושים הסבה משדה צבאי לאזרחי צריך לפעול כבר מעכשיו.

ענת ברקו: אם זה לוקח סדר גודל של שנה אז נעשה את זה בשנה, אבל אסור לחכות כי אין לנו אפשרות לנתק את אילת ממדינת ישראל, וזו המשמעות אם סוגרים את השדה.

ענת ברקו: אגב גם מנתקים אותנו מהעיר אילת, גם אלה שלא גרים באילת.

ענת ברקו: צריך לקחת בחשבון, אדוני היושב-ראש, טיפולים רפואיים.

ענת ברקו: לא פעם ולא פעמיים נדרשים תושבי אילת לטיפולים רפואיים.

ענת ברקו: אני מבינה שדיברתם על זה.

יואב קיש: דיברנו על זה ושמענו גם את משרד הבריאות.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע גם את משרד האוצר בהתייחסות לדברים שנאמרו פה.

יואב קיש: בבקשה.

דניאל מלצר: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

דניאל מלצר: בהתחלה לגבי האמירה גם של חבר הכנסת סמוטריץ וגם של עוד כמה חברי כנסת לגבי מי מקדם את הפינוי.

דניאל מלצר: אני רוצה לעדכן, ואני מניח שרוב החברים פה יודעים, בסוף חודש יולי התכנס צוות שרים בראשות ראש הממשלה.

דניאל מלצר: אגב, הוזמנו אליו ונשמע קולם גם של ראש עיריית אילת מאיר יצחק הלוי וראש עיריית תל אביב רון חולדאי וכלל גורמי המקצוע הרלוונטיים – רשות שדות התעופה, מינהל התכנון, רשות מקרקעי ישראל.

דניאל מלצר: בצוות הוחלט להמשיך בתוכנית הפינוי.

יואב קיש: מה הייתה עמדת משרד האוצר?

דניאל מלצר: להמשיך בתוכנית הפינוי.

יואב קיש: בהתייחסות לתוכנית חולדאי, משרד האוצר לא מקבל את תוכנית חולדאי.

דניאל מלצר: קודם כול, אין באמת תוכנית.

דניאל מלצר: מדובר באיזו חלופה שהוצגה לוועדה המקומית.

דניאל מלצר: גורמי המקצוע פה אמרו שהם לא יודעים להתייחס מקצועית לתוכנית כי היא אף פעם לא הוגשה.

דניאל מלצר: אנחנו כבר יודעים להגיד – ונציג רשות מקרקעי ישראל יכול לדבר בפירוט רב יותר כמי שהיה שם בדיון – לגבי ההיתכנות בכלל של תוכנית כזאת עם כמות יחידות הדיור שהוצגה בה.

דניאל מלצר: אני רוצה לציין גם שהחלטה חשובה שהתקבלה בצוות השרים, בנוסף לקידום תוכנית הפינוי, היא לתת עדיפות לתושבי אילת מנתב"ג, מתן סלוטים, שתהיה עדיפות לתושבי אילת על פני תיירות חוץ.

דניאל מלצר: זו החלטה חשובה שהתקבלה שם.

דניאל מלצר: יש כמה סוגיות שעלו פה שלדעתי מחייבות התייחסות של גורמי המקצוע.

דניאל מלצר: בראש ובראשונה המוכנוּת של נתב"ג.

דניאל מלצר: יושב פה נציג רשות שדות התעופה.

דניאל מלצר: לעומת שדה תעופה הרצליה, לשדה דב יש מענה.

דניאל מלצר: הממשלה השקיעה יותר מ-130 מיליון שקל כדי להכין את הדברים ולקלוט את הפעילות.

יואב קיש: בוא תתייחס, בואו נשמע.

יואב קיש: מה המצב ברש"ת לקליטת הפעילות בנתב"ג?

מאיר מלכה גרניט: אני ראש המטה ברשות שדות התעופה.

מאיר מלכה גרניט: כפי שהצהיר המנכ"ל, גם בצוות השרים שעליו דיבר דניאל מלצר, רשות שדות התעופה ערוכה לקלוט את הפעילות.

יואב קיש: זה יביא לצמצום בפעילות חוץ?

מאיר מלכה גרניט: אני אומר עוד פעם, בטח על רקע ההחלטה שהפעילות הפנים-ארצית תקבל עדיפות על הבין-לאומית, הקצינו לזה את השטח, את המשאבים.

אורן אסף חזן: איזה שטויות.

אורן אסף חזן: זה לא יקרה בחיים.

אורן אסף חזן: זה משפט של "עבודה בעיניים".

אורן אסף חזן: המדינה משקיעה מאמצים להגדיל פה את התיירות.

אורן אסף חזן: מה זה השטויות האלה?

אורן אסף חזן: אני לא יכול לשמוע שקרים.

מאיר יצחק הלוי: יש גבול.

מאיר יצחק הלוי: תספר לנו איך זה יקרה.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע אותו.

יואב קיש: יהיו סלוטים בבוקר בשעת השיא לטיסות לאילת על חשבון טיסות בין-לאומיות?

מאיר מלכה גרניט: אנחנו יודעים לטפל בטיסות, במספר הטיסות שקיימות בבוקר.

מאיר מלכה גרניט: זה נבדק.

מאיר יצחק הלוי: תספר לנו איך.

בצלאל סמוטריץ': רת"א אומרת שזה לא כך.

אורן אסף חזן: זה לא יכול לקרות בפועל בחיים.

אורן אסף חזן: יש מצב נתון.

אורן אסף חזן: זה לא יקרה.

יואב קיש: אורן חזן, אתה רוצה שאתחיל לקרוא אותך לסדר?

יואב קיש: די.

יואב קיש: איך זה מתיישב עם האמירה של יואל פלדשו, שאומר שהוא לא רואה את זה קורה?

יואל פלדשו: לא כך אמרתי.

יואל פלדשו: אמרתי שעד היום לא ראינו – יש לנו דיון שבו הם צריכים להראות לנו איך הם עושים באמת את מה שהם אומרים שהם יכולים לעשות.

יואב קיש: אתה יכול להגיד איך אתם עושים באמת את מה שאתם אומרים?

מאיר מלכה גרניט: בוודאי.

מאיר מלכה גרניט: אם יש החלטה שזה בעדיפות על בין-לאומי אז מה השאלה.

יואב קיש: אז יבוטלו טיסות בין-לאומיות בשביל התנועה לאילת, זה מה שאתה אומר.

מאיר מלכה גרניט: אם צריך, אז יבוטלו.

מאיר מלכה גרניט: כרגע אנחנו לא שם.

אורן אסף חזן: נו, באמת, אדוני היושב-ראש.

אורן אסף חזן: אתה מאמין לזה?

אורן אסף חזן: גם כש"מחרטטים" צריך לדעת איך, זה אמנות.

יואב קיש: נציג משרד האוצר, תמשיך, בבקשה.

דניאל מלצר: עלתה סוגיה, שהעלה גם ראש עיריית אילת, לגבי ההמלצות שיש בדוח צ'רלי סולומון.

דניאל מלצר: גם שם ביקש ראש העירייה לבחון את המוכנות ואת ההשלמה של הדוח.

דניאל מלצר: מרבית הסעיפים יושמו, או שהם בדרך ליישום.

דניאל מלצר: גם פה יש נציגים שיכולים להעיד על כך.

דניאל מלצר: סוגיה נוספת שאני חייב להגיב עליה היא סוגיית הבריאות.

דניאל מלצר: זו סוגיה שעולה פעמים רבות, לגבי החולים.

דניאל מלצר: קיבלנו נתונים מקופות החולים, שהן אלו שבסופו של דבר שולחות את החולים מאילת למרכז הארץ.

דניאל מלצר: אנחנו רואים שמרבית החולים מגיעים דווקא לבתי החולים שקרובים יותר לנתב"ג, אם זה בילינסון, אם זה תל השומר וכולי.

דניאל מלצר: יכולים להציג את הנתונים.

דניאל מלצר: אלה שיקולים של קופות החולים.

מאיר יצחק הלוי: אתה אומר שהחולים נמצאים אצלכם על מדגם הסטטיסטיקה.

אורן אסף חזן: בואו נגיד שאלה חולים מעזה ואז יגידו שיש לזה עדיפות.

דניאל מלצר: אני בסך הכול אומר לאן מופנים החולים.

מאיר יצחק הלוי: עכשיו אתם מכניסים את החולים למדגם הסטטיסטי שלכם?

מאיר יצחק הלוי: אני מציע שתראה רק חולה אחד.

מאיר יצחק הלוי: לא צריך מדגם סטטיסטי.

מאיר יצחק הלוי: רק חולה אחד.

מאיר יצחק הלוי: הכנסתם אותם למדגם?

מאיר יצחק הלוי: תגידו, אתם השתגעתם?

מאיר יצחק הלוי: אתם מכניסים את החולים למדגם, אם זה 40% או 30% או 20%?

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים פה על אנשים שרוצים לקבל טיפולים רפואיים.

מאיר יצחק הלוי: לאן הגענו?

מאיר יצחק הלוי: תגידו.

מאיר יצחק הלוי: הזחיחות הזאת מוציאה אותי מן הכלים.

מאיר יצחק הלוי: בוא תטוס איתי פעם אחת, בואו תראו מי טס, בואו תדברו איתם, תשאלו אותם.

מאיר יצחק הלוי: יושב כאן

מאיר יצחק הלוי: בחור – אני לא רוצה לחשוף אותו – שצריך בכל שבוע לטוס פעמיים, ולא לבתי חולים שאליהם אתם מכוונים.

מאיר יצחק הלוי: תגידו, לאן הגענו?

מאיר יצחק הלוי: אני אומר לכם כראש הקהילה הזאת, אני מצטער על הציניות.

מאיר יצחק הלוי: עכשיו אתם בוחנים אם זה 20% או 80%?

אורן אסף חזן: אדוני ראש העירייה, רואים אתכם כשטר, לא רואים בני אדם.

מאיר יצחק הלוי: יש גבול.

יואב קיש: כולם פה מאוחדים באמירה ברורה מאוד, שבוודאי אם אפשר לא לפנות זה המהלך הנכון, ובוודאי ובוודאי אם אפשר לדחות ולייצר מתווה שיכול להביא לפתרונות אחרים.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע מה דעת משרד האוצר ללכת למתווה שיעכב את הפינוי עד היתרי הבנייה, וביחד עם זאת יאפשר עבודות תשתית ושינוי התוואי של הטרמינל וכיוצא בזה.

דניאל מלצר: אני לא רואה אפשרות לדחות את הפינוי בשל הרבה מאוד סיבות, ואציין אותן.

דניאל מלצר: ראשית, יש פה מורכבות.

דניאל מלצר: השוויתם את זה להרצליה.

דניאל מלצר: לעומת הרצליה, בשדה דב יש סוגיה קניינית משפטית מורכבת הרבה יותר, יש פה בעלים פרטיים עם תביעות עומדות ותלויות.

יואב קיש: אבל בזה אתה לא פוגע.

יואב קיש: ממשיכים את הליכי התכנון והם לא נפגעים.

דניאל מלצר: נמצאים פה כמה מן הבעלים הפרטיים שאפשר לשמוע אותם.

דניאל מלצר: לדעתי הם יגידו שדחייה תפגע בהם קשות.

אורן אסף חזן: בעלים שקנו את הקרקע?

רחל זכאי-נוימן: כן.

אורן אסף חזן: והם לא רוצים להמשיך- - -

יואב קיש: תיכף נשמע אותם.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את נציג משרד האוצר.

יואב קיש: סליחה, זה לא הדיון עכשיו.

דניאל מלצר: סוגיה שנייה, עלו כל מיני טענות על פיתוח חלקי, על שלביות.

דניאל מלצר: צריך להבין: פיתוח של אזור כזה הוא לא דבר פשוט.

דניאל מלצר: אי אפשר לעשות חצי קו ביוב ולהמשיך אותו לאחר כמה שנים.

דניאל מלצר: צריך לפתח את השטח הזה עוד לפני היתרי הבנייה של יחידות הדיור, ועוד לא התחלתי לדבר על הרכבת הקלה, שכבר מוכנה לביצוע וצריך לפנות את הקרקע בשביל להתחיל לעבוד עליה.

דניאל מלצר: יש עוד סוגיה שאנחנו מדברים עליה.

אורן אסף חזן: יש לי עוד שאלה.

יואב קיש: לא, הוא באמצע דבריו והוא עונה לי.

יואב קיש: אתה לא מתפרץ עכשיו לדיבור.

אורן אסף חזן: זו שאלה עניינית.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

יואב קיש: אחרי כן יהיה לך זמן.

אורן אסף חזן: מי הם בעלי העסקים?

יואב קיש: אורן חזן, זה לא עובד כך.

יואב קיש: בבקשה, תמשיך לענות לי, הנושא הנוסף שרצית להתייחס אליו.

דניאל מלצר: הסכם פינוי שדה דב הוא חלק מהסכם גדול מאוד של משרד האוצר, של רשות מקרקעי ישראל ושל משרד הביטחון לפינוי בסיסים ממרכז הארץ והעברה שלהם לנגב.

דניאל מלצר: התזרים למימון אותן פעולות נובע בעיקר מפינוי שדה דב.

דניאל מלצר: כל דחייה, או היעדר פינוי בכלל, יפגעו קשות ביכולת לממן את המהלך הזה.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: מתי אתה אמור לקבל כסף על הקרקע?

דניאל מלצר: השיווקים אמורים להתחיל מסוף שנת 2019.

יואב קיש: תזרימית כסף על הקרקע אתה אמור לקבל מסוף שנת 2019?

אורן אסף חזן: מה פתאום.

אורן אסף חזן: הוא לא יקבל.

בצלאל סמוטריץ': עזוב אותך.

בצלאל סמוטריץ': לפני תוכניות מפורטות הוא כבר יוציא את הקרקע לשיווק.

דניאל מלצר: רשות מקרקעי ישראל יכולה- - -

יואב קיש: שלוש שנים אתה צריך לעבוד על תוכניות.

בצלאל סמוטריץ': אתה תכניס בוותמ"ל.

יואב קיש: הוא מסביר לנו.

דניאל מלצר: תוכנית מפורטת ראשונה על שדה דב הוכנסה כבר לוותמ"ל.

דניאל מלצר: היא תקודם באופן מהיר יותר.

דניאל מלצר: לכן אנחנו צופים שהיא יכולה להיות מאושרת במחצית שנת 2019.

תומר רוזנר: לא הבנתי.

תומר רוזנר: איזו תוכנית תאושר בוותמ"ל?

דניאל מלצר: תוכנית מפורטת של שדה דב.

תומר רוזנר: אין תוכנית מתארית.

תומר רוזנר: איך אתה רוצה שתאושר תוכנית מפורטת?

בצלאל סמוטריץ': הייתה פה יושבת-ראש הוועדה המחוזית.

בצלאל סמוטריץ': היא אמרה דברים אחרים.

מיטל להבי: כי הוא אומר שהוא הולך לוותמ"ל.

בצלאל סמוטריץ': בקיצור, הולכים לדרוס.

יואב קיש: אני לא מבין.

יואב קיש: איך אתה פותר לי את התכנון הזה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו את הוותמ"ל בכל מקרה מבטלים.

אורן אסף חזן: על זה נאמר: הון–שלטון.

אורן אסף חזן: אני לא רוצה להגיד: עולם תחתון.

יואב קיש: מתי אתה מקבל תוכנית מפורטת לבנייה?

יואב קיש: מה לוחות הזמנים?

דניאל מלצר: אני מציע לאפשר למנהל מרחב תל אביב במינהל מקרקעי ישראל לפרט.

אורן אסף חזן: אני רק רוצה להבין את הקשר אל מה שאמרה יושבת-ראש הוועדה המחוזית.

אורן אסף חזן: הוא אומר: אנחנו הולכים לקחת את הוועדה.

יואב קיש: עוד לא שמענו את העמדה השנייה.

בצלאל סמוטריץ': לדרוס את כל הליכי התכנון בדרך.

אורן אסף חזן: היושב-ראש, רק כדי להבין, יכול להיות שאני טועה.

אורן אסף חזן: השדה עצמו, עזוב את מה שמסביב, השדה עצמו היום, מהמסלול והטרמינל, מי בעל הקרקע?

רחל זכאי-נוימן: אנחנו, 1,881 בעלים פרטיים.

אורן אסף חזן: נתתם אותו במתנה למדינה?

יואב קיש: אורן חזן, אתה נכנס עכשיו לדיונים ארוכים מאוד.

רחל זכאי-נוימן: לא תרמו.

אורן אסף חזן: אבל זה אקוטי.

יואב קיש: ניתן לבעלי הקרקע לדבר בהמשך.

יואב קיש: בבקשה, מה שמך.

צחי דוד: צחי דוד, מנהל מחוז תל אביב ברשות מקרקעי ישראל.

יואב קיש: מתי לדעת רשות מקרקעי ישראל המדינה תתחיל לראות הכנסות תזרימיות מן הקרקע שבבעלותה באזור?

יואב קיש: בבקשה.

צחי דוד: אסביר.

צחי דוד: כרגע מקודמות שתי תוכניות במקביל.

צחי דוד: אחת היא תוכנית מתארית של 16,000 יחידות דיור על כל שטח השדה.

צחי דוד: התוכנית הזאת – נאמר: "יגורו כמו סרדינים" – אני חייב להגיד שהתוכנית אושרה פה אחד בוועדה המחוזית, כולל תמיכת הגופים הירוקים, כולל תמיכת ראש עיריית תל אביב.

צחי דוד: אין עוררין על כך שזו התוכנית- - -

יואב קיש: מתי היא אושרה?

צחי דוד: היא אושרה להפקדה.

יואב קיש: כלומר לא הופקדה.

בצלאל סמוטריץ': עוד לא הופקדה אפילו.

יואב קיש: התנגדויות שמעו?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אז היא אושרה להפקדה.

צחי דוד: אסביר הכול.

יואב קיש: תדייק רק בדבריך.

צחי דוד: אתה צודק, טעות שלי.

צחי דוד: היא אושרה להפקדה בחודש יולי.

צחי דוד: נאמר פה שזאת תוכנית של סרדינים.

צחי דוד: אני חייב להגיד שזו אחת התוכניות המתקדמות שהיו פה, אם לא המתקדמת שבהן.

צחי דוד: עיריית תל אביב לא כופרת בכך.

צחי דוד: אולי ראש העירייה מציע תוכנית חלופית.

צחי דוד: העירייה לא כופרת בכך שמדובר בתוכנית מתקדמת ולא במגורי סרדינים או אמירות שנאמרו פה.

צחי דוד: צריך להגיד שביחס לחלופה שכרגע נקראת תוכנית חולדאי, שבדקנו אותה ברמה של 4,000 יחידות דיור, לא הוורסיה החדשה שצצה עם 8,000 יחידות דיור, היא נותנת יותר שטחים פתוחים, יותר שטחי ציבור והיא איכותית הרבה יותר.

צחי דוד: זה לגבי האמירות על איכות התוכנית.

צחי דוד: התוכנית, כפי שנאמר, יש לגביה החלטת הפקדה מאז הקיץ.

יואב קיש: עליה דיברנו.

צחי דוד: אנחנו מתעתדים להפקיד אותה בחודש–חודשיים הקרובים, בלי נדר.

יואב קיש: בחצי השנה הקרובה.

יואב קיש: כך אולי לא תטעה.

צחי דוד: אלה התוכניות שלנו.

צחי דוד: התוכנית נמצאת ברמת בשלות גבוהה מאוד.

צחי דוד: עבדנו עליה בוועדת היגוי עם העירייה משנת 2011.

צחי דוד: המסמכים שהוגשו לוועדה המחוזית היו ברמת בשלות גבוהה מאוד ואנחנו מתעתדים להפקיד אותה בקרוב.

צחי דוד: התוכנית הוותמ"לית הוזמנה.

צחי דוד: הוזמן צוות תכנון לפני שנה, הוא עובד כשנה.

צחי דוד: היא הוכרזה לוותמ"ל לפני מספר חודשים.

צחי דוד: אנחנו מקווים שיהיה דיון הפקדה- - -

יואב קיש: זה על אותו שטח?

צחי דוד: זה נתח מתוכה.

יואב קיש: רצים על אותו שטח בשתי תוכניות?

יואב קיש: אני לא מבין.

צחי דוד: כן.

צחי דוד: יש תוכנית אחת ברמה מתארית, שנותנת היתרי בנייה לשטחים הציבוריים, שקובעת את המגרשים, ואילו התוכנית המפורטת קובעת הוראות מפורטות יותר.

צחי דוד: היא קובעת מי בדיוק הבעלים של כל מגרש.

יואב קיש: אתה מריץ תוכנית מפורטת לפני שיש לך תוכנית מתאר?

צחי דוד: אפשר בהחלט להריץ תוכנית מפורטת ותוכנית מתאר במקביל.

אורן אסף חזן: לא מה אפשר.

אורן אסף חזן: מה בדרך כלל קורה?

צחי דוד: עשינו את זה בעיר חריש.

בצלאל סמוטריץ': מה לא עושים כדי לסגור שדה תעופה.

אורן אסף חזן: לא מה אפשר אלא מה הנורמה.

אורן אסף חזן: אפשר, נכון, הכול אפשר.

יואב קיש: ואם עכשיו בתוכנית המתאר יעשו שינוי בגלל התנגדויות?

יואב קיש: מה תהיה שווה התוכנית המפורטת שלך?

יואב קיש: אני לא מכיר כזה הליך.

יואב קיש: אשמח לשמוע.

צחי דוד: אם תשמח לשמוע, אני אסביר.

אורן אסף חזן: זה מה ששאלתי, מה קורה בפועל.

אורן אסף חזן: אני רוצה שתסביר מי גוזר קופון.

מיטל להבי: מי מקשיב להתנגדויות בכלל?

אורן אסף חזן: למה את מופתעת?

יואב קיש: בואו נשמע.

יואב קיש: שאלנו אותו והוא רוצה לענות.

צחי דוד: כמו בעיר חריש קידמנו תוכניות.

תומר רוזנר: זה לא דומה.

צחי דוד: אני מכיר את זה קצת יותר טוב ממך.

תומר רוזנר: שם יש ועדה מיוחדת שבסמכותה- - -

צחי דוד: גם הוותמ"ל היא ועדה מיוחדת.

צחי דוד: קודמו תוכניות מפורטות ותוכניות מתאר במקביל.

צחי דוד: כמובן שיש הזנה ביניהן, כמובן שיש ממשק ביניהן, כמובן שאם יש בעיה אקוטית באחת זה משליך על האחרת, לא טענתי שלא, אבל אנחנו בהחלט מקדמים בהמון מקומות תוכניות מתאר ותוכניות מפורטות במקביל.

צחי דוד: רובד המידע שיש בתוכנית מתאר הוא מסוים; רובד המידע בתוכנית מפורטת הוא אחר.

צחי דוד: הן מזינות זו את זו ואין עם זה שום קושי.

צחי דוד: הנושא שבו התוכניות קשורות ועיכובים בתוכנית המתארית יוכלו לעכב גם את התוכנית המפורטת – אני לא מסתיר מכם שום דבר – זה כמובן הנושא הקנייני.

צחי דוד: הייעוץ המשפטי שלנו אומר שברגע שתופקד התוכנית המתארית ניתן להפקיד את התוכנית המפורטת; ברגע שהתוכנית המתארית תאושר ניתן לאשר את התוכנית המפורטת.

צחי דוד: אין שום קושי בכך.

צחי דוד: אנחנו מתעתדים ששתיהן יאושרו עד מחצית שנת 2019.

צחי דוד: זה העמדה שלנו כבר מזה מספר שנים, כפי שגם הוצהרה בבג"ץ של ארקיע ועיריית אילת.

אורן אסף חזן: איפה עוד זה קורה בכזאת מהירות ובכזאת דרך?

אורן אסף חזן: פרט לחריש.

אורן אסף חזן: איפה עוד?

צחי דוד: זה קצב התכנון בוותמ"ל.

צחי דוד: המחוז שלי אישר השנה בוותמ"ל יותר מ-12,000 יחידות דיור.

יואב קיש: הוותמ"ל מחכה לתוכניות מתאר או לא מחכה לתוכניות מתאר?

צחי דוד: דרך אגב, בוותמ"ל אף אחד לא חייב לחכות לתוכנית מתאר.

צחי דוד: אנחנו מקצועית גוזרים על עצמנו להמתין.

אורן אסף חזן: אני שואל: פרט לפה, איפה עוד לא חיכיתם?

צחי דוד: לתוכניות מתאר?

צחי דוד: יש תוכניות מפורטות שלמות שמתקדמות בלי תוכנית מתאר, זה לא דבר חריג.

צחי דוד: חלק גדול ממדינת ישראל מתוכנן בלי תוכניות מתאר.

אורן אסף חזן: זה לא מה ששאלתי אותך.

יואב קיש: מתי תוכנית המתאר תושלם?

צחי דוד: אני רוצה להתייחס לעוד מספר נקודות.

יואב קיש: אני מצטער, עצור רגע.

יואב קיש: אין לנו עוד הרבה זמן, יש עוד רבע שעה.

צחי דוד: ממש בקצרה.

יואב קיש: לא, לא.

יואב קיש: יש לנו גם עוד נציגים שהגיעו לכאן ורוצים לדבר.

יואב קיש: קצת לא מסתדר לי.

יואב קיש: הבנתי שתוכנית המתאר תושלם רק תוך שנה ופה אומרים זמנים אחרים לגמרי.

אורן אסף חזן: זה לא יקרה בפועל.

אורן אסף חזן: מה שיקרה, השדה ייסגר והכול יעמוד וזה ייקח זמן.

מאיר יצחק הלוי: זה לא יקרה.

דניאלה פוסק: בעקבות כמה דברים שהעלו כבוד חברי הכנסת במהלך הדיון אני מחדדת את הדברים הבאים.

דניאלה פוסק: כפי שאמר צחי דוד, התוכנית שאושרה להפקדה כוללת כמובן לא רק 16,000 יחידות דיור.

דניאלה פוסק: היא כוללת פארק חופי בהיקף של 300 דונם שישרת 1.5 מיליון תושבים של גוש דן.

דניאלה פוסק: הדבר הזה, ביחד עם היבטים נוספים בתוכנית, הביא לכך שההצעה על אישור התוכנית הייתה פה אחד בשל איכותה, כולל תמיכה גורפת של אנשי המקצוע של עיריית תל אביב.

דניאלה פוסק: נשים את זה בצד.

דניאלה פוסק: צריך לזכור שהתוכנית הזאת מקודמת מכוח חוק.

דניאלה פוסק: זאת אומרת, הממשלה החליטה על פינוי שדה דב, לא היום אלא לפני הרבה מאוד שנים.

דניאלה פוסק: לכן זאת המסגרת.

דניאלה פוסק: לגבי שאלות שנשאלו – שאלת על עניין התשתיות.

יואב קיש: קודם תעני על הפער ששמענו עכשיו.

דניאלה פוסק: הפער הוא שקיימים מספר מוסדות תכנון שיכולים לעבוד במקביל.

דניאלה פוסק: הוותמ"ל הוא בוודאי מוסד תכנון שהוקם בחוק על מנת לזרז ולייעל קידום של תכנון עבור יחידות דיור, לאור משבר הדיור שקיים.

אורן אסף חזן: והבתים- - -

יואב קיש: אורן חזן, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

יואב קיש: מספיק.

יואב קיש: אני אוציא אותך.

דניאלה פוסק: במסגרת הזאת מקודמות תוכניות.

אורן אסף חזן: מה זה- - -

יואב קיש: אני קורא לך לסדר פעם שנייה.

אורן אסף חזן: זאת פעם ראשונה.

יואב קיש: טוב, ראשונה.

יואב קיש: אבל השנייה תבוא מהר.

יואב קיש: תיזהר.

אורן אסף חזן: ראשונה בחסד.

דניאלה פוסק: במסגרת הזאת מקודמות תוכניות.

דניאלה פוסק: ההחלטה לגבי אותן תוכניות שיקודמו במסגרת הוותמ"ל מתקבלת על ידי קבינט הדיור, שגם הוא בעצם גוף של הממשלה.

דניאלה פוסק: קבינט הדיור החליט שהתוכנית הראשונה- - -

יואב קיש: בראשות שר האוצר.

דניאלה פוסק: בראשות שר האוצר.

דניאלה פוסק: קבינט הדיור החליט – זה קבינט ששותפים לו גם שר האוצר, גם שר הבינוי והשיכון ודומה – שהתוכנית הראשונה מתוך שדה דב תקודם במסגרת הוותמ"ל, ומכאן היכולת לקדם שתי תוכניות במקביל.

יואב קיש: את זה הבנתי, אבל מה הפער של לוחות הזמנים?

דניאלה פוסק: אם אני מדברת על לוחות זמנים – והכול בהערכות גסות מאוד – לאישור תוכנית מתאר כוללת לכל התחום, לכל 2,500 הדונם – כשנה.

דניאלה פוסק: יכול הוותמ"ל להתקדם במקביל עם התוכנית המפורטת.

תומר רוזנר: הוא אמר שהוא לא יעשה את זה.

דניאלה פוסק: אבל ככלל, ככל שתוכניות מפורטות מקודמות לאחר אישור התוכנית המתארית, הרי זה התהליך.

יואב קיש: הוא אמר שעד יולי 2019 הוא יגמור את שתי התוכניות.

יואב קיש: אני לא מבין את זה.

דניאלה פוסק: קודם כול צריך לראות שזה קורה אבל הוותמ"ל מאפשר עבודה במקביל.

דניאלה פוסק: ועדה מחוזית מטבע הדברים תדון בתוכנית מפורטת לאחר שתאושר תוכנית המתאר.

יואב קיש: תודה.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, רק מילה: אולי תציע הצעה מעניינת, שהשדה לא ייסגר עד שיסתיימו כל התוכניות.

יואב קיש: אורן חזן, אני קורא לך לסדר פעם שנייה.

יואב קיש: אני אומר בצורה הכי פשוטה, יש לי קצת ניסיון, גם לי וגם לוועדה.

יואב קיש: הדבר הזה כנראה לא ייקח שנה, הוא ייקח קצת יותר זמן.

דניאלה פוסק: נקודה נוספת, אתם העליתם את שאלת היכולת לאזרח את שדה דב כפי שנעשה בשדה בחיפה.

דניאלה פוסק: הקושי שקיים, וצריך להיות ערים לו, הוא קושי סטטוטורי.

דניאלה פוסק: היום השדה פועל תחת המעטפת של שדה צבאי.

דניאלה פוסק: לא קיימת היום סטטוטוריקה שמאפשרת- - -

יואב קיש: אז גם את זה יהיה צריך לפתור.

יואב קיש: תודה.

אורן אסף חזן: זה שטויות.

אורן אסף חזן: אפשר לעשות את זה.

יואב קיש: עורכת דין רחל זכאי-נוימן, בבקשה.

יואב קיש: אני נותן עכשיו רשות דיבור לנציגים לא של הממשלה ושל המשרדים השונים, אבל זה יהיה קצר כי אנחנו צריכים לסיים.

יואב קיש: דקה לרשות כל אחד מן הדוברים, בבקשה.

רחל זכאי-נוימן: שלום ותודה.

רחל זכאי-נוימן: אם כך, אדבר כמעט בסיסמאות, כפי שאני לא אוהבת, כלומר בראשי פרקים.

רחל זכאי-נוימן: לא הון ולא שלטון.

רחל זכאי-נוימן: כלומר, אם יש הון–שלטון, הוא בצד ההפוך, בחברות המסחריות שמפעילות את הטיסות משדה דב.

אורן אסף חזן: אני מדבר בשם התושבים.

רחל זכאי-נוימן: אני מדברת בשם בעלים שאבות אבותיהם, כבר אפשר להגיד בלי ציניות, בשנים 1930–1940 קנו את הקרקע במיטב כספם.

רחל זכאי-נוימן: מאז משתמשת בה המדינה כאילו הייתה של אבא שלה.

אורן אסף חזן: כל הקרקע היא פרטית?

רחל זכאי-נוימן: הקרקע שלנו פרטית.

אורן אסף חזן: כל הקרקע בשדה היא פרטית?

רחל זכאי-נוימן: חלק משמעותי מן המסלול הוא על קרקע פרטית וגם שטח על יד.

רחל זכאי-נוימן: יש גם שטח של המדינה, אבל זה יושב כך ולא יושב נוח להפעלה.

רחל זכאי-נוימן: אז לא הון ולא שלטון, אלא אנשים שמדינת ישראל עושה שימוש ברכושם במשך עשרות שנים.

רחל זכאי-נוימן: עוד מעט יחגגו מאה שנים.

אורן אסף חזן: המדינה היא מעל היחיד, מה לעשות.

רחל זכאי-נוימן: אני לא יודעת באיזו מדינה אתה חי.

רחל זכאי-נוימן: אני רוצה לקוות שאני חיה במדינה שמכבדת את אזרחיה.

יואב קיש: רחל זכאי-נוימן, אל תנהלי אתו דיון.

יואב קיש: תגידי את הדברים שלך כי את צריכה לסיים.

רחל זכאי-נוימן: סליחה, אני מתנצלת.

רחל זכאי-נוימן: אני מאמינה באמונה שלמה שחברי הכנסת, לפחות בישיבה הקודמת ואני מניחה שגם בישיבה הזאת, מתכוונים ברצינות כשהם אומרים שלשמר את השדה זה חשוב מאוד ולפצות את הבעלים, או לתת להם את מלוא מה שמגיע להם, חשוב באותה מידה.

רחל זכאי-נוימן: אני גם רוצה לומר שאני בוודאי מקבלת כאמיתית את הגישה של חבר הכנסת סמוטריץ, שרוצה לבטא אותה בהצעת החוק שלו, כמשמרת את השדה ומפצה אותנו.

רחל זכאי-נוימן: דא עקא שהיא לא עושה את זה.

רחל זכאי-נוימן: היא לא עושה את זה, לא משום שהוא התכוון "לסדר" אותנו, ממש לא, אלא כי זה בלתי אפשרי.

רחל זכאי-נוימן: זה בלתי אפשרי גם מהנוסח וגם מהחיים.

רחל זכאי-נוימן: תוכנית חולדאי, שכל כך נעים לאהוב אותה כי היא באמת לכאורה נותנת פתרון שמצטלם היטב, לא ישימה, לא מבחינה משפטית ולא מבחינה תכנונית ורק ייקח את השנים שייקח כדי להבין את זה.

רחל זכאי-נוימן: כולם יבינו כי אי אפשר יהיה להבין אחרת.

רחל זכאי-נוימן: ובינתיים הם מזיזים מצד אל צד את המודעות שכולן נשמעות נפלא: "משמרים את אילת".

רחל זכאי-נוימן: אני רוצה לומר משהו.

רחל זכאי-נוימן: הצורך באילת באמת לא זר לנו, אנחנו לא אומרים שאילת לא מעניינת.

רחל זכאי-נוימן: אילת מעניינת וצריך לתת לה פתרונות.

רחל זכאי-נוימן: גם ראש הממשלה בישיבה מ-30 ביולי כשהוא סיכם את הדיון ואמר שיפונה שדה דב, גם שדה התעופה האזרחי, לא חשב שאילת לא חשובה, ממש לא.

רחל זכאי-נוימן: רואים היטב בסיכום הדיון עד כמה אילת חשובה ואת הפתרון שצריך לתת לה.

רחל זכאי-נוימן: אבל יש משהו סופר פופוליסטי באמירה ש"בלי שדה דב אילת מתפרקת".

רחל זכאי-נוימן: באמת, אני מכבדת מאוד את ראש עיריית אילת.

אורן אסף חזן: היא מתפרקת.

אורן אסף חזן: למה זה פופוליסטי?

רחל זכאי-נוימן: ראש עיריית אילת התפרץ כאשר דניאל מלצר ניסה לדבר על חולי אילת.

רחל זכאי-נוימן: אל תאמינו לאף אחד אבל תעשו כמה בדיקות.

רחל זכאי-נוימן: לי כתושבת רעננה יהיה קשה, אבל לא כולם גרים בצפון תל אביב.

אורן אסף חזן: אגיד לך שיש פה לא מעט חברי כנסת שטסים להרצאות באילת.

אורן אסף חזן: אף אחד לא רצה לטוס דרך נתב"ג.

אורן אסף חזן: יש לכך סיבה, תאמינו לי.

רחל זכאי-נוימן: צריך לפתור את זה.

יואב קיש: אלון וייס, בבקשה.

יואב קיש: דקה לרשותך.

אלון וייס: אני ממונה חטיבה ארצי באיגוד עובדי התחבורה בהסתדרות ואני גם תושב אילת.

אלון וייס: אני עובד בתל אביב.

אלון וייס: ההסתדרות מתנגדת נמרצות לסגירת שדה דב עד שלא יימצא פתרון הולם.

אלון וייס: אנחנו מודעים לכך ששדה התעופה בן גוריון נכון להיום הוא אינו פתרון הולם.

אלון וייס: ההסתדרות קוראת לחברי הכנסת הנכבדים לקדם את החוק של שדה דב כך שגם יישמרו זכויות הקרקע וגם יינתן מענה לעיר אילת.

אלון וייס: הייתי חבר מועצת עיריית אילת בקדנציה הנוכחית, עד שעברתי לעבוד בתל אביב.

אלון וייס: הייתי חבר בוועדת הפעולה נגד סגירת שדה דב.

אלון וייס: אדוני, אין לעיר פריפריה עסקית, אין לה פריפריה רפואית.

אלון וייס: דיברו על זה.

אלון וייס: לא בושה לדבר גם על בעלי עסקים שמשתמשים בשדה דב.

אלון וייס: רק נקודה אחת לעניין הרפואה – אני מחזק מאוד את אדוני ראש העירייה.

אלון וייס: יש רופאים שמגיעים לעיר.

אלון וייס: אנחנו יודעים שמשך הזמן שייגזל מהם במהלך יום העבודה, רופא במקום לראות 20 ילדים יראה 10 ילדים, ואותם 10 ילדים שהוא לא יראה לא יפגשו רופא.

אלון וייס: אנחנו מבקשים שלא תיתנו לזה יד.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: סיגל ויצמן, בבקשה.

סיגל ויצמן: אני פעילה חברתית, מתנדבת בוועד שכונת נופי ים, מתנדבת בכל צפון תל אביב בשיטור הקהילתי, הנהגת הורים בבית ספר נופי ים, הנהגת הורים בבית ספר תיכונט.

סיגל ויצמן: מאחוריי אלפי אנשים תושבי תל אביב.

סיגל ויצמן: בצפון תל אביב, מעבר לירקון יש 104,000 תושבים.

סיגל ויצמן: באילת יש 64,000 תושבים.

סיגל ויצמן: אנחנו ניזוקים וסובלים משדה דב.

סיגל ויצמן: שדה דב מסכן אותנו, מזהם לנו את האוויר, יש לנו רעש, יש סכנות בטיחותיות.

סיגל ויצמן: יש אירועי ביטחון שיכולים להוריד מטוסים על בתי הספר והגנים של הילדים שלנו.

סיגל ויצמן: יש לנו שמונה גנים ובית ספר שלם על המסלולים של השדה.

סיגל ויצמן: הילדים שלנו נושמים אדי דלק.

יואב קיש: סליחה, עצרי.

יואב קיש: רת"א, יואל פלדשו, היא טוענת שיש סכנה לתושבי השכונות שעוטפות את שדה דב.

יואב קיש: האם שדה דב פועל בצורה מסוכנת מבחינה בטיחותית?

יואל פלדשו: ממש לא.

סיגל ויצמן: השדה הפך להיות בין-לאומי, עם טיסות לקוס, טיסות לקפריסין, טיסות לייוון.

סיגל ויצמן: השדה לא משמש רק את תושבי אילת.

סיגל ויצמן: אנחנו לא ישנים בלילה, יש רעש של מטוסים מעל ראשינו.

סיגל ויצמן: אני אומרת כפעילה חברתית, יש ריח של אדי דלק על הילדים שלנו ועל הבתים שלנו.

סיגל ויצמן: דיברנו על ילדים חולים.

סיגל ויצמן: יש לנו ילדים חולים ואף אחד לא דואג לילדים שלנו כחולים.

סיגל ויצמן: התוכנית שהכינה עיריית תל אביב, יותר מ-16 מיליון שקל לעשות תוכנית שבה השדה הזה יוצא.

סיגל ויצמן: יש החלטה של בג"ץ שהשדה יוצא.

סיגל ויצמן: יש החלטה של שר האוצר שהשדה יוצא.

סיגל ויצמן: הרעיון של רון חולדאי, תוכנית חלופית שאין לי מושג מי שילם עליה ומי עשה אותה, יש פה הון ושלטון בתוכנית הזאת, זה ביזיון על חשבון תושבי תל אביב.

סיגל ויצמן: אנחנו תושבי תל אביב.

סיגל ויצמן: תדאגו לנו.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: מיטל להבי מעיריית תל אביב, אחרונת הדוברים, בבקשה.

יואב קיש: דקה לרשותך.

סיגל ויצמן: יש לי ילדים חולים, תדאגו לילדים שלנו.

יואב קיש: את רוצה לצאת?

יואב קיש: את לא בזכות דיבור יותר.

יואב קיש: בבקשה, מיטל להבי.

מיטל להבי: הייתי בדיון כאשר ראש עיריית אילת הגיע ושמעתי בקשב רב את בעיות הבריאות ואת הצורך באמת – ואני נגד ניתוק הפריפריה מתל אביב.

מיטל להבי: אבל כשהתעמקנו בתוכנית של רון חולדאי, אני הצבעתי בסופו של דבר נגדה.

מיטל להבי: למה הצבעתי נגדה?

מיטל להבי: כי ראיתי שדה שמתפנה חלקית בגלל העזיבה של השדה הצבאי אבל ראיתי שדה שמתרחב פי ארבע.

מיטל להבי: אני רוצה לומר שבתוכנית שרון חולדאי מגיש שדה התעופה מתרחב פי ארבע, הקיבולת שלו מתרחבת לשני מיליון נוסעים בשנה.

מיטל להבי: אני חוזרת על הדברים שאמרה סיגל ויצמן ואולי לא הקשבתם היטב:

מיטל להבי: כבר היום יש טיסות לחוץ לארץ והשדה הזה הוא לא רק שדה פנים-ארצי.

מיטל להבי: מי שרוצה לדבר הומניטרית על שדה פנים-ארצי קודם כול שיאסור על טיסות לחוץ לארץ להתקיים מן השדה הזה.

מיטל להבי: זה לא שדה תעופה בין-לאומי.

מיטל להבי: בתוכנית העתידית יש גם טיסות לרומא ופריז.

מיטל להבי: זה הדבר המרכזי.

מיטל להבי: הדבר שני, אצמד לדברים של חבר הכנסת ברושי שאמר פה: תסתכלו על המטרה הסופית.

מיטל להבי: אם יש מטרה סופית לשמור על הקשר עם הפריפריה נא לשאול גם מה הפתרון, ולא רק להסתמך על פתרון זמני של שלוש שנים כאלה ואחרות.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני רוצה לסכם את הדיון.

יואב קיש: חברי הכנסת, אני רוצה גם להביא הצעת החלטה להצבעה.

יעל גרמן: האם אפשר להציע משהו אחר?

יואב קיש: רק רגע, קודם תשמעי את דבריי.

יואב קיש: יושב אתנו פה ראש עיריית אילת, מאיר יצחק הלוי, שאני חייב להגיד לכם מתפקידי כיושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, הוא כל הזמן "יושב" עליי ואומר לי ומעביר לי את המסר החמור עד כמה אירוע תקדימי, חריג, בעייתי יהיה סגירת שדה דב לעיר אילת.

יואב קיש: אין לי מילים, כלומר לא סתם אנחנו יושבים פה בדיון הזה ולא סתם היה עוד דיון.

יואב קיש: זה בעיקר בגלל שראש עיריית אילת דוחף את זה, כי הוא מבין את המשמעות לעיר ומבין מה זה יעשה לתושבים, חד וחלק.

יואב קיש: אני אומר לכם: גם אני מבין.

יואב קיש: אני גם מנסה לקרוא את מפת האילוצים ולראות איך אנחנו יכולים לפעול.

יואב קיש: יש לנו כחברי כנסת יכולת לפעול בחקיקה ולהוביל לשינוי.

יואב קיש: בעניין הזה אני כמובן שותף.

יואב קיש: זה דרך אחת.

יואב קיש: בסופו של דבר צריך להסתכל גם על סד לוחות הזמנים.

יואב קיש: אני חושב שכרגע הדרך הכי מהירה לאפשר זה קודם כול לייצר דחייה.

יואב קיש: הלוואי והייתי יכול היום, איל בן ראובן, בהמשך לדבריך, לייצר החלטה שתעצור את התוכנית.

יואב קיש: אני לא יכול, אבל אני כן מנסה לייצר החלטה שתאפשר לי את לוחות הזמנים לפעול בטווח הזה ולייצר פתרון חלופי או לייצר מנגנון שכן יקבע את זה.

יואב קיש: כרגע אני לא מסוגל לדבר על מה שהייתי רוצה מאוד, וזה לעצור את כל הגלגלים.

יואב קיש: אני רוצה לייצר את המרווח שיאפשר לי.

יואב קיש: זה הדרך שהתחלנו לבחון אותה.

יואב קיש: אני רוצה לקרוא את ההחלטה.

יואב קיש: בעצם הבקשה שלנו, שלי לפחות, ואולי יצטרפו אליי חברי הוועדה.

יואב קיש: ועדת הפנים והגנת הסביבה מבינה את החשיבות הרבה שיש לשדה דב למען תושבי אילת.

יואב קיש: הוועדה מאמינה כי חרף ההחלטה לסגור את השדה למען הקמת בנייני מגורים הנדרשים לאזור, אין סיבה לסגור את השדה לפני קבלת היתרי בנייה על פי חוק לעניין זה.

יואב קיש: אני עושה פאוזה לרגע ואומר: המצב האבסורדי יהיה שאנחנו נסגור את השדה וזה ישב כך חמש שנים בלי שום דבר, ולשם אנחנו הולכים.

יואב קיש: זה לא מתאים לי, מצטער, אני לא יכול לסבול את זה.

יואב קיש: אני קורא למינהל התכנון לאמץ ולהשוות את ההחלטה שקיבל בעניין המשך פעילותו של שדה התעופה בהרצליה גם לעניין שדה דב באופן מיידי.

יואב קיש: יש פה לוחות זמנים שטיפשי לא להתחשב בהם.

יואב קיש: אני אומר לכם, חבריי, אם נצליח לייצר את המתווה הזה גם נמצא פתרון משלים.

יואב קיש: אבל אנחנו בדקה התשעים.

יואב קיש: זו הדרך, לפחות לייצר את המשך החקיקה.

יואב קיש: אנחנו יכולים למצוא את עצמנו בבחירות בעוד חודש אז איזו חקיקה ואיזה נעליים?

יואב קיש: תנו לאילת חמצן.

יואב קיש: אני מבקש שנעשה את זה בהחלטה הזו.

יעל גרמן: שינוי קטן מאוד.

יעל גרמן: קודם כול, בוודאי זה עדיף על פני כל דבר אחר.

יעל גרמן: השינוי הקטן שאני מבקשת: "הוועדה קוראת בשלב ראשון".

יעל גרמן: שיהיה ברור שזה לא שלב סופי.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני גם מתקן.

יואב קיש: מתקן אותי היועץ המשפטי לוועדה, הבקשה צריכה להיות לממשלה בגלל החלטת ממשלה בנושא.

יואב קיש: "בשלב הראשון" – מקובל.

אורן אסף חזן: הוא אמר: להביא פתרון משלים.

מיטל להבי: אני מבקשת שיהיו בשדה דב טיסות פנים-ארציות בלבד.

יואב קיש: את מתפרצת לדיון עכשיו.

אילנה שפרן: אני צריכה לציין שאין תוכנית לשדה.

אילנה שפרן: אם הצבא מתפנה, אין תוכנית.

יואב קיש: את זה נצטרך לפתור, ויכול להיות שנדרוש מן הצבא להמשיך לנהל את השדה.

בצלאל סמוטריץ': תוסיף להחלטה: ולמצוא את הדרך שבה השדה יפעל.

יואב קיש: ולתאם מול משרד הביטחון את המשך פעילות השדה.

בצלאל סמוטריץ': עם הגורמים הרלוונטיים.

יואב קיש: להיערך להמשך פעילות השדה.

יואב קיש: מי בעד הצעת ההחלטה?

יואב קיש: ירים את ידו.

יואב קיש: מי נגד?

יואב קיש: מי נמנע?

יואב קיש: בעד – פה אחד

יואב קיש: הצביעו פה אחד בעד.

יואב קיש: תודה רבה לכולם.

יואב קיש: הישיבה נעולה.