ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 697, 2018-10-17 09:33

יעקב מרגי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 17 באוקטובר 2018, ח' בחשון התשע"ט.

יעקב מרגי: הנושא: פתיחת שנת הלימודים האקדמית תשע"ט.

יעקב מרגי: כנהוג בוועדת החינוך, אנחנו מציינים פתיחות של שנת לימודים במערכת החינוך על כל גווניה וזרמיה האופייניים למדינת ישראל המורכבת והרב תרבותית, ולא נקפח את מערכת ההשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: אני חושב שזה יום חג לסטודנטים ולכלל מערכת ההשכלה הגבוהה, פתיחת עוד שנת לימודים בדרך לעוד בוגרים ועוד בעלי תארים, ומדענים וחוקרים ודוקטורנטים ופוסט דוקטורנטים ופרופסורים וסגל בכיר וסגל זוטר, ושביתות שלא פוסחות עליהם, אז אנחנו ודאי ניתן לה את הבמה, נשמע סקירה.

יעקב מרגי: עשינו זאת בעבר כמה פעמים אבל אני חושב שישנה שנה חדשה.

יעקב מרגי: לי אין ספק שיש עמה גם אתגרים חדשים ותוכניות.

יעקב מרגי: נמצאות איתנו, אני מקווה, צוערות של תוכנית "משפיעים ומשפיעות", תוכנית לנשים חרדיות וגם לא רק נשים.

יעקב מרגי: במקרה שלנו אנחנו מארחים את הנשים, מחזור א', תוכנית שבסופה ישתלבו במגזר הציבורי ובשלטון המקומי אחרי כמובן מסלול הכשרה והעשרה, ולי אין ספק שהמגזר הציבורי ובתוכם השלטון המקומי ייהנו מכך.

יעקב מרגי: אני מכיר פחות או יותר את השאיפות של יוצרי המסלול הזה.

יעקב מרגי: אני מאמין שתהיה הפרייה הדדית ועוד צעד אחד בשילוב החברה החרדית בתוך החברה הישראלית.

יעקב מרגי: רק נקווה שלא ימצאו לנו עוד איזו מגבלה כזו או אחרת, שלא נעצור אותה באיבה כפי שאנחנו מכירים, לא בצורה טוטאלית.

יעקב מרגי: בכל אופן, שלא ניכנס לנקודת מחלוקת בפתיחה, לא כפי ראות עיניי בהשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: נמצאת איתנו יו"ר ות"ת, פרופ' יפה זילברשץ.

יעקב מרגי: נמצא איתנו המנכ"ל וגם סגן יו"ר המועצה להשכלה גבוהה, אנשי האקדמיה, המוסדות.

יעקב מרגי: ההתאחדות כמובן מגיעה אחרי שהחוק נכנס, עם גב יותר חזק וכתפיים רחבות, וחברי הכנסת המתמידים של הוועדה שנמצאים איתנו, הכבוד הוא לנו.

יעקב מרגי: ניתן את רשות הדיבור לפרופ' יפה זילברשץ.

יפה זילברשץ: שלום, בוקר טוב לכולם.

יפה זילברשץ: מבחינתנו, שנה טובה לכולם.

יפה זילברשץ: אני שמחה מאוד להיות כאן.

יפה זילברשץ: אני מודה לך, חבר הכנסת מרגי על הבמה, על הקשב.

יפה זילברשץ: קודם כל באופן אישי לוועדה שלך ולך בראשה, יישר כוח ענק על הליווי גם בוויכוחים.

יפה זילברשץ: אתה רק משפר את עבודתנו, מאתגר אותנו.

יפה זילברשץ: המערכת מאתגרת אותנו ואני חושבת שבסוף אנחנו מוצאים את הדרכים להוביל את המערכת למקום הטוב ביותר, אז לך ולכל חברי הוועדה שלך תודה רבה.

יפה זילברשץ: אני מבקשת גם להודות בהזדמנות הזאת למושאים של כל העבודה, בטח בהקשר של היום, שזה התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות.

יפה זילברשץ: ההתאחדות עובדת גם איתנו, עם כל הגורמים במל"ג/ות"ת צמוד, ובהזדמנות זאת גם לחבריי שנמצאים כאן, סיו"ר המל"ג, פרופ' פרלמן, מר מתניהו אנגלמן שנכנס זה מכבר לתפקידו כמנכ"ל מל"ג/ות"ת וזו הפעם הראשונה שהוא מלווה אותנו, אז ברכות הצלחה ושיתופי פעולה.

יפה זילברשץ: אני בטוחה שאתם כבר מרגישים את השפעת עבודתו עליכם.

יפה זילברשץ: אני מבקשת גם לברך את עמיתיי מהאוניברסיטאות ומהמכללות, את רקטור האוניברסיטה העברית ואת נשיא מכללת ת"א-יפו ואת הגורמים המקצועיים שהצטרפו אליהם.

יפה זילברשץ: המושאים שלנו זה הסטודנטים, המוסדות, החוקרים, ובאמת לכולם שנה טובה.

יפה זילברשץ: לפני שאני מתחילה לספר על מה בראשנו ומה אנחנו רוצים לעשות, אני קודם כול רוצה קצת לדבר על השנה שהייתה, כי אומרים תמיד את התודה ויש את הנימוסים וכמובן אנחנו נמצאים במקום שבו כולם מפרגנים לכולם ואני מניחה שבטח הישיבה גם תהיה ברוח הפרגון.

יעקב מרגי: בהסתייגות.

יעקב מרגי: אני לא יכול לקחת אחריות.

יפה זילברשץ: לא, לא, אני יוצרת את המסגרת.

יפה זילברשץ: אני אומרת מה אנחנו באמת רוצים שיהיה.

יפה זילברשץ: אז ברוח הדברים האלה אני רוצה קודם כול לציין את ההישגים של העבודה בדברים יוצאים מן הכלל לטובת המערכת, שיצאו משיתופי הפעולה בינינו לבין המחוקק ומתקין התקנות בהקשר הזה, ובין היתר אני בטוחה שאני לא אגיד את כל הרשימה, אבל בואו נסתכל ונראה כמה זה מרשים: זכויות אנשי המילואים ובני זוגם, טיפול בלקויות למידה, זכויות נשים בתקופת היריון והגדלת משפחה, בכל דרך שהיא, התאמת מבנים לנושא של הנגשה, ההכרה בארגון הסטודנטים הארצי ונושא התשלומים הנלווים.

יפה זילברשץ: אני חושבת שעוד דבר מדהים שיצא מכאן זה הנושא של הטיפול בנושא של ההטרדות המיניות והקמת המנגנונים בתוך המוסדות כולל אצלנו.

יפה זילברשץ: הם היו קיימים אבל אנחנו משדרגים אותם, מממנים את הממונים, מתדרכים אותם ונעשית הרבה מאוד עבודה, וכמו שאמרתי, זה חלק מהדברים הנפלאים שיצאו מהעבודה המשותפת בשנה האחרונה.

יעקב מרגי: ולא הזכרת את מהפכת המעונות שבאמת יצאה לדרך.

יפה זילברשץ: ומהפכת המעונות שיצאה לדרך.

יפה זילברשץ: כמו שאמרתי, אני באמת בטוחה שאני לא אצליח למנות את הכול, אבל באמת עבודה ברוכה.

יעקב מרגי: רק תרשי לי לכבד ולקדם בברכה את בנות כיתה י"ב מבית ספר אמי"ת במעלה אדומים.

יעקב מרגי: בהצלחה.

יעקב מרגי: אתן עדיין בפתיחת שנת הלימודים ואתן חוות חלק מהתהליך הפרלמנטרי והדמוקרטי של מדינת ישראל.

יעקב מרגי: בבקשה.

יפה זילברשץ: אני ארצה למקד את הדברים שאני רוצה להביא בפני כל הנוכחים כאן, בחזון מאוד גדול שאנחנו משיקים ונדבר עליו בקרוב גם מאוד לעומק בכנס ההשכלה הגבוהה שיתקיים אי"ה בעוד כשלושה שבועות, וזה הנושא של החזון הקמפוס החדש, אבל לפני שאנחנו מדברים על החדש, בואו נראה על מה מדובר, מה תיאור המצב שלנו היום.

יפה זילברשץ: אז זאת הבעיה באמת בכל הדברים האלה, שאתה עושה שקפים, אבל את המספרים לא רואים.

יעקב מרגי: אני אומר לך מניסיוני כחבר הממשלה.

יעקב מרגי: ראש הממשלה נתניהו, שקף שמביאים לממשלה והוא יותר משלוש-ארבע שורות בשקף, לא מציג.

יעקב מרגי: הנתונים פה הם רבים וגם קטנים.

יפה זילברשץ: אני אתאר את זה במספרים.

יפה זילברשץ: העמודה הימנית מתארת את מספר המוסדות להשכלה גבוהה שקיימים היום במדינת ישראל, ואני חושבת שהצבעים הם מאוד בולטים ומלמדים אותנו הרבה מאוד.

יפה זילברשץ: למטה אלה האוניברסיטאות.

יפה זילברשץ: יש לנו היום תשע אוניברסיטאות, שמונה אוניברסיטאות מחקר ואוניברסיטה פתוחה אחת.

טלב אבו עראר: כולל האוניברסיטה הערבית?

יפה זילברשץ: כל מה שנמצא, כולל אריאל.

יפה זילברשץ: אם רוצים שאני אפרט את שמות האוניברסיטאות, בשמחה.

יעקב מרגי: לא, לא, לא.

יעקב מרגי: אבקש לא להפריע לפרופ' זילברשץ.

יעקב מרגי: הבנו את המחאה ואת הקריאה של כבודו.

יעקב מרגי: יהיה בהמשך.

יפה זילברשץ: לגבי המכללות, יש לנו 20 מכללות שמתוקצבות על ידי המדינה דרך ות"ת.

יפה זילברשץ: יש לנו מכללות שאינן מתוקצבות, 12 ויש לנו 21 מכללות להוראה שהן בתהליך של מעבר לתקצוב על ידי ות"ת, אבל הן על ידי המל"ג בסך הכול, מפוקחות ונותנות תארים אקדמיים.

יפה זילברשץ: הגרף הזה בעצם מראה שבתחילת שנות ה-90 מערכת ההשכלה הגבוהה כפי שהיא מופיעה בצד השמאלי הייתה קטנה ביותר ובעצם יש לנו צמיחה עצומה שמגיעה לשיא לפני שלוש או ארבע שנים, שהיו לנו 67 מוסדות להשכלה גבוהה.

יפה זילברשץ: אנחנו נמצאים במצב של מיצוי כרגע הפוטנציאל של השכלה גבוהה יחסית לאוכלוסייה ולכן המגמה שלנו היא מגמה של חיזוק המערכת ושל מיצוב שלה ושל העמקה שלה ולא מגמה של פתיחת עוד מוסדות.

יעקב מרגי: ואיחוד מכללות.

יפה זילברשץ: אנחנו גם מאוד נשמח על איחוד בין מכללות לאוניברסיטאות וכל מה שכרוך בעצם בהידוק והגדלת המערכת, אבל לעומק ולא לרוחב.

יפה זילברשץ: מספר הסטודנטים – קשה לנו לראות את המספרים.

יפה זילברשץ: הסך הכול מסת

יפה זילברשץ: כם ליותר מ-306,000 סטודנטים במכללות, באוניברסיטאות, בכל המוסדות שראינו.

יפה זילברשץ: אולי השקף הבא הוא השקף שחשוב, אני חושבת, לדיון על נושא של מספרי התלמידים.

יפה זילברשץ: אנחנו רואים כאן תהליך מאוד מעניין, שבשנת 1990 היו לנו במערכת ההשכלה הגבוהה, בסך הכול למדו בתש"נ 55,000 סטודנטים שהתחילו לתואר ראשון.

יפה זילברשץ: מדובר בסטודנטים לתואר ראשון, לא כולל האוניברסיטה הפתוחה, ואז אנחנו מגיעים השנה לקרוב ל-200,000 סטודנטים, כמעט פי 4 בתואר ראשון בלי האוניברסיטה הפתוחה, זאת אומרת, הגידול הזה הוא גידול שהוא פונקציה של גידול האוכלוסייה, אבל הוא גידול של מה שאנחנו קוראים לו בעגה, בז'אנר הציבורי, של מהפכת המכללות.

יפה זילברשץ: מה שקרה החל מהשנה שבה היו לנו 55,000 סטודנטים שמנינו אותם, הוא שבעצם אנחנו לאט לאט תמרצנו הקמה של מכללות בתקצוב המדינה ולא בתקצוב המדינה בכל חלקי מדינת ישראל ועל ידי כך הגדלנו את פוטנציאל הלומדים לקרוב ל-50% משכבת הגיל, כשבעבר זה היה 25% משכבת הגיל, זאת אומרת, במובן הזה אנחנו ממש נמצאים במקום מצוין ואנחנו בסך הכול מרגישים שהמהפכה עשתה את עצמה.

יפה זילברשץ: עוד דבר מאוד מעניין בשקף הזה שקשה לראות אותו מרחוק, והוא שכשהיו בשנת תש"נ 55,000 תלמידים, 85% לתואר ראשון למדו באוניברסיטאות.

יפה זילברשץ: היום אחרי כל השינוי המספרי והשינוי האחוזי, 60% מתחילים תואר ראשון במכללות ו-40% באוניברסיטאות.

יפה זילברשץ: מבחינתנו, אנחנו חושבים שמהפכת המכללות הושלמה.

יוסי יונה: סליחה, אני מבין שגם היחס השתנה, אבל עם זאת חלה ירידה אבסולוטית במספר הסטודנטים שלומדים באוניברסיטאות.

יפה זילברשץ: הירידה במספר שלומדים באוניברסיטאות גם נובעת מהעובדה שחלק מהמכללות היו תחת חסות האוניברסיטאות ואז הסטודנטים נספרו להם כסטודנטים של האוניברסיטה.

יפה זילברשץ: היום בעצם כשהם כבר לא תחת חסות האוניברסיטאות אלא כל מכללה עומדת בזכות עצמה, הם נספרים במכללות, אז הגידולים היו גם הגידולים בשני המקומות וגם המעברים.

עודד פורר: כשם שהצגת את הגידול מתש"נ, צריך להתייחס לקיטון מתשע"ה, זאת אומרת, אנחנו מתשע"ה בספירה שלילית אפילו.

עודד פורר: כשאני מסתכל על תשע"ח, אנחנו עם 189,000 סטודנטים לעומת 191,000 סטודנטים וזו ממש צמיחה שלילית במספר הסטודנטים בשנים האחרונות.

יוסי יונה: אבסולוטית.

עודד פורר: מה זה אבסולוטי?

עודד פורר: צמיחה שלילית.

עודד פורר: מספר הסטודנטים ירד.

יעקב מרגי: לא, אין לך את כל הנתונים כדי לקבוע גידול באוכלוסייה, קיטון באוכלוסייה, חתך גיל.

יעקב מרגי: כדי לתת נתון סטטיסטי מדויק אתה צריך גם בסיס נתונים יותר רחב.

עודד פורר: אבל ברור לחלוטין, חבר הכנסת מרגי, שהאוכלוסייה מתשע"ה לתשע"ח במדינת ישראל גדלה.

יפה זילברשץ: לא, אבל זה לא רק האוכלוסייה בכלל שגדלה, זו שאלה של שכבות הגיל הרלוונטיות.

יעקב מרגי: שכבות הגיל.

יעקב מרגי: אין לך את הנתונים.

יפה זילברשץ: אין לך את הנתונים.

יעקב מרגי: יכול להיות שאתה צודק.

יעקב מרגי: אני לא יכול לקבוע.

יעקב מרגי: אני מאמין שאתם יודעים.

יפה זילברשץ: כן, אנחנו יודעים ואנחנו רק נענה.

עודד פורר: בעיניי זה האתגר אולי הכי גדול של ההשכלה הגבוהה.

יפה זילברשץ: אני רק אענה על זה.

יוסי יונה: ישנה איזושהי טענה שאומרת שבאופן יחסי אולי קצת עומעם זוהרן של האוניברסיטאות או בכלל ההשכלה האקדמית כערוץ שבאמצעותו מבטיח לעצמו אדם השתלבות מיטבית בשוק העבודה.

יעקב מרגי: לא, אני לא הולך למסקנה נחרצת כזו.

יוסי יונה: אני אמרתי, עולה טענה, אדוני, לכן לא הייתה שום נחרצות בדבריי.

יפה זילברשץ: התשובה היא כזאת: קודם כול המספר הוא מאוד גדול.

יפה זילברשץ: השינויים הם מאוד קלים.

יפה זילברשץ: אנחנו באמת לא חושבים שהאוניברסיטאות או המכללות יהיו פחות אטרקטיביות.

יפה זילברשץ: אנחנו כן חושבים שהמרחב המאוד גדול גורם לשינויים מאוד בריאים בהקשר הזה מבחינתנו.

יפה זילברשץ: זה ממש בסדר גמור, בגלל שהמכללות עושות עבודה מצוינת בהכשרת כוח אדם לעבודה.

יפה זילברשץ: הן נמצאות גם בפריפריה, הן מלמדות גם תלמידי פריפריה ובמובן הזה העבודה היא מאוד טובה.

יפה זילברשץ: הנחת העבודה שלנו היא של יציבות.

יפה זילברשץ: אנחנו לא חשים כאן לא בריחה, לא עלייה – יציבות, וצריך לנצל את זמן היציבות להעמקה של הדברים.

יפה זילברשץ: השקף הבא מתייחס לנושא ההנגשות.

יפה זילברשץ: השקף מימין מייצג את החיתוך של האוכלוסייה.

יפה זילברשץ: האוכלוסיות שאנחנו מטפלים בהן - בצהוב זו האוכלוסייה הכללית.

יפה זילברשץ: האוכלוסייה הערבית – 21% מתושבי המדינה, האוכלוסייה של החרדים – 11% מתושבי המדינה ו-1.7% של יוצאי אתיופיה, שהם גם אוכלוסייה שבחרנו לטפל בנושא ההנגשה שלה.

יפה זילברשץ: אם אנחנו מסתכלים בשקף השמאלי, אנחנו רואים שמבחינת הערבים 17% מכלל התלמידים הם ערבים, זאת אומרת הם מתקרבים במידה רבה לחלקם באוכלוסייה.

יפה זילברשץ: אני רוצה לומר שיש פחות או יותר בשבע-שמונה השנים האחרונות גידול כל שנה ב-1% בממוצע במספר הלומדים, והיעדים גדלים לא רק בתואר הראשון אלא גם בתואר השני וגם בדוקטורטים.

יעקב מרגי: ותוכנית התמרוצים ממשיכה?

יפה זילברשץ: תוכנית התמרוצים ממשיכה.

יפה זילברשץ: היעד שלנו היה ל-17% בסוף החומש, ב-2022, ואנחנו כבר עכשיו ב-2019 עומדים ב-17%.

יפה זילברשץ: לא נפסיק את התמרוצים.

יפה זילברשץ: אנחנו ממשיכים אותם ואנחנו מניחים שאנחנו נתקרב ליעד שבו אחוז - - -

טלב אבו עראר: את מתכוונת למוסדות או למכללות או בכלל?

יפה זילברשץ: בכלל בכל התארים, לא רק בתואר ראשון.

יפה זילברשץ: לגבי החרדים, אנחנו נמצאים כרגע בשלב שהם 11% או 12% באוכלוסייה, 4% מכלל הלומדים והאתגר מאוד משחר לפתחנו.

מיכאל מלכיאלי: מה עושים בשביל למשל לעזור לאתגר הזה, לציבור החרדי?

מיכאל מלכיאלי: האם שמעו את הנציגים שלו פעם?

יעקב מרגי: היא תגיע לסקירה, היא תיתן לך.

יעקב מרגי: שאלה במקום.

מיכאל מלכיאלי: עכשיו אנחנו עומדים בחרדים.

יעקב מרגי: לא, היא רק בסקירה הכללית.

יפה זילברשץ: אני חושבת שנושא נוסף שמאוד מעניין את כל הציבור שיושב כאן הוא באמת נושא הפריפריה וההשכלה הגבוהה, וכאן אנחנו עשינו מחקר והגענו לתוצאות בנתונים שלא היו לנו קודם.

יפה זילברשץ: היה לנו מאוד חשוב להבין את הנתונים.

יפה זילברשץ: פריפריה – אנחנו לא מתייחסים רק לפריפריה גיאוגרפית אלא לפריפריה חברתית, כי יכול להיות פריפריה גיאוגרפית מאוד יציבה ופריפריה חברתית באזור מאוד בעייתי.

יעקב מרגי: אני שמח שזה נכנס לשיח, כי בהתחלה הייתה התנגדות לכך, אבל אני שמח שיום מדברים על פריפריה, גם פריפריה חברתית ולא רק גיאוגרפית.

יפה זילברשץ: הפריפריה החברתית מהווה 19% מהאוכלוסייה במדינה, אבל 28% מהסטודנטים הם מהפריפריה החברתית, זאת אומרת, במובן הזה תוכניות מאוד מאסיביות להישגים, ואחרות, של תמרוצים מאוד עבדו, ושוב, העובדה שאנחנו נמצאים במקום טוב ביעד, במספרים שאנחנו סופרים אותם כך או אחרת לא הופך את הנושא למשהו שאנחנו כבר לא מטפלים בו.

יפה זילברשץ: אנחנו ממשיכים לטפל בו.

מאיר כהן: גבירתי, פריפריה חברתית זה בתי ספר תיכון שנמצאים בשכונות חלשות בתל אביב?

יפה זילברשץ: זה שכונות 1 עד 4.

מאיר כהן: אז זה לא חברתית, זה גם גיאוגרפית.

מאיר כהן: אני לא מבין.

יפה זילברשץ: גיאוגרפית וחברתית.

יפה זילברשץ: יישובים.

מאיר כהן: למה אתם עושים את ההפרדה הזאת?

מאיר כהן: כשלי אומרים פריפריה חברתית, זאת אומרת שכונות בתל אביב או בחולון, חלשות.

יעקב מרגי: איך זה יוצא לפועל כשאת עונה לו שזה באשכולות 1 עד 4?

מאיר כהן: אשכולות 1-4 זה לא תל אביב.

יעקב מרגי: זה גיאוגרפי.

יעקב מרגי: במשרד החינוך השכילו ועשו מדד טיפוח בית-ספרי.

יעקב מרגי: התכנסנו פחות או יותר לפריפריה החברתית ולא רק הגיאוגרפית.

יעקב מרגי: השאלה אם יש את הכלי הזה גם בהשכלה הגבוהה במפת בתמרוצים?

יפה זילברשץ: מבחינת בניית הנתונים אני חושבת שעדיין אנחנו עוד לא בתוך המקום של הפריפריה בתוך היישובים, אבל אני חושבת שזה כן נתונים שאנחנו צריכים להיכנס אליהם יותר לעומק, אדוני היושב ראש, ואני מודה מאוד על ההערה הזאת.

יפה זילברשץ: עוד נתון מאוד מעניין והוא מדויק ב-100% וגם עונה על העניין ב-100% זה הנושא של כמה סטודנטים לומדים בפריפריה, וכאן אני רוצה לומר משהו מאוד חשוב לשולחן הזה, אדוני היושב ראש.

יפה זילברשץ: אין גורם כמו ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל שעושה בשביל הפריפריה.

יפה זילברשץ: 4% מהסטודנטים לומדים בפריפריה, זאת אומרת לא סטודנטים שבאו מהפריפריה, מהיישוב, האם זה כולל או לא כולל, אלא פה מדובר על פריפריה גיאוגרפית פר סה, כי אם יש לנו נגיד אוניברסיטאות ומכללות בתל אביב, גם השכונות החלשות בקלות עם אוטובוס אחד יכולות להגיע אליהן, אבל בפריפריה הרחוקה יש לנו מכללות בתל חי ויש לנו מכללות ספיר בשדרות ויש לנו מכללות באשקלון ויש לנו מכללות בגליל מערבי ויש לנו מכללות בכל מדינת ישראל ובמובן הזה מעבר לזה שהמהפכה הנגישה את ההשכלה, היא גם פתחה אותה בעצם.

יעקב מרגי: יש לנו קמפוס באילת, שלוחה של הקמפוס.

יפה זילברשץ: יש לנו קמפוס באילת, יש לנו מכללות - - -

מאיר כהן: ובכל זאת גבירתי, אם מותר לי להעיר.

מאיר כהן: הפריסה היא פריסה מאוד יפה, אבל בסופו של יום כשבחבל ארץ מסוים אנחנו מזהים קושי במקצוע מסוים שנרכש במכללות או באוניברסיטאות, וכשאנחנו דורשים מכם לפתוח, אתם באים ואומרים, לא, הסיפור הפריפריאלי לא מעניין אותנו.

יעקב מרגי: ניקח כדוגמא קלינאות תקשורת.

מאיר כהן: קלינאות תקשורת, מקצועות סיעוד.

מאיר כהן: קלינאות תקשורת עכשיו אישרתם באחוה אחרי שנים.

מאיר כהן: אמרתם, יש בתל אביב, למה לפתוח באחוה?

מאיר כהן: עכשיו אנחנו עומדים לפני שבר גדול מאוד במקצועות הסיעוד, ובמקצועות הסיעוד אתם עדיין אומרים, לא, יש מספיק בתל אביב.

מאיר כהן: אני שמח על כך שאת שמה דגש על הפריפריה, אבל בסופו של דבר אתם חייבים להקשיב לפריפריה.

מאיר כהן: זה שתלמיד שלי הולך ללמוד מדימונה קלינאות תקשורת, הוא יישאר בתל אביב.

מאיר כהן: אם הוא לומד קלינאות תקשורת או סיעוד בנגב, סביר שהוא יישאר שם, לכן אני מאוד מבקש מכם להוסיף לכל הדבר המרשים הזה גם כיצד אתם מתייחסים לצרכים של האזור.

יפה זילברשץ: אז קודם כול אנחנו מאוד מתייחסים.

יפה זילברשץ: בפריפריה.

יפה זילברשץ: כל אחד מהנשיאים הוא בן בית אצלנו ואנחנו באמת מקשיבים להם.

יפה זילברשץ: יושבי ראש הבורד שלהם יושבים אצלנו ואנחנו מאוד קשובים להם ומאוד חפצים בהצלחתם.

יפה זילברשץ: מעבר לזה, הדוגמאות שהבאת מבחינת מקצועות, העניין של הנחיצות הוא לא שאלה של פריפריה/לא פריפריה.

יפה זילברשץ: אנחנו חייבים במקצועות האלה לוודא שגם בפריפריה ילמדו אותם ברמה הנאותה ולכן כשהדברים מתעכבים, הם לא מתעכבים בגלל - - -

מאיר כהן: על זה אין ויכוח.

מאיר כהן: קראתי את כל הסילבוס של קלינאות תקשורת של אחוה.

מאיר כהן: על זה אני לא מתווכח איתך.

מאיר כהן: אנחנו לא מבקשים חלילה שתהיה ירידה ברמה, אבל אמירות כמו מקצועות הסיעוד אנחנו לא נפתח כי יש במרכז הארץ - - -

יעקב מרגי: אמירות של מוסד להשכלה גבוהה, אי אפשר לייחס אותן למועצה להשכלה גבוהה או לות"ת.

מאיר כהן: ראיתי את ההתכתבות.

יפה זילברשץ: אני רוצה לענות.

יפה זילברשץ: אני פשוט נקטעתי באמצע המשפט.

יפה זילברשץ: כשאני אמרתי על הנושא של הרמה, זו לא רמת לימודים כי מלמדים פחות טוב באחוה או במקום אחר.

יפה זילברשץ: כדי להכשיר את העניינים במקצועות הבריאות אנחנו צריכים גם מקומות התמחות מאוד רציניים, והרבה מאוד מהתוכניות בעניין הזה נופלות.

יפה זילברשץ: לנו לא משנה לתת למוסדות והמוסדות יעבדו טוב.

יפה זילברשץ: יש כאן דילמה גדול גדולה בהקשר הזה ובאותו רגע שאנחנו בטוחים שאנחנו נוכל בנוסף למרצים הטובים שיבואו ללמד גם לאפשר את כל ההתמחויות, באותו רגע אנחנו מאשרים.

יפה זילברשץ: הנושא הזה, אנחנו עובדים עליו בצורה מאוד רצינית.

יפה זילברשץ: חלקים מאוד גדולים מהבעיות פתרנו.

יפה זילברשץ: חלקים עדיין לא פתרנו, נמצאים פה בעבודה.

יפה זילברשץ: נמצא פה פרופ' עידו פרלמן שהיה דיקן הפקולטה לרפואה בטכניון, מכיר את מקצועות הבריאות לפניי ולפנים והאנשים שלנו ביחד איתו, בהובלתו, בודקים את הנושא הזה לעומק.

יעקב מרגי: רבותיי, זה נושא כשלעצמו מצריך יום שלם כאן ובוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אבל בואו נעשה הצעה לסדר.

יעקב מרגי: אני מבקש מהח"כים, בואו נגמור את המצגת, כי אנחנו נשחק פינג פונג עם שאלות ותשובות ולא נמצה את הדיון.

יעקב מרגי: כרגע אנחנו מתמקדים במצגת.

יעקב מרגי: לא להפריע.

יעקב מרגי: לרשום שאלות.

מאיר כהן: אנחנו עד הסוף לא נפריע.

יעקב מרגי: בבקשה.

יפה זילברשץ: עוד שני נושאים שאני חושבת שהם מאוד חשובים לשולחן הזה לדעת שאנחנו מטפלים בהם בימים האלה בנושא של השכלה, הוא הנושא של הבינלאומיות והוא הנושא של נשים במערכת ההשכלה הגבוהה.

יפה זילברשץ: בואו ניקח קודם את הנשים במערכת ההשכלה הגבוהה, שזה השקף השמאלי.

יפה זילברשץ: יש לנו יום יותר נשים במערכת ההשכלה הגבוהה מגברים בכל התארים.

יפה זילברשץ: הממוצע הוא 57%, 43% גברים ואין תואר שבו יש יותר גברים מנשים.

יפה זילברשץ: תואר ראשון, תואר שני ודוקטורטים.

יפה זילברשץ: במענה לשאלתכם, אנחנו בדיוק ציינו בשקף הטיה מסוימת, זאת אומרת, התוצאות האלה נובעות כי יש לנו עודף מאוד גדול של נשים במקצועות פרא רפואיים ובמקצועות ההוראה.

יהודית גידלי: יש גידול, אין עודף.

יפה זילברשץ: יש עודף.

יפה זילברשץ: 80% בהוראה זה עודף.

יפה זילברשץ: יש לנו 75% גברים ו-25% נשים בממוצע, שוב אני אומרת, מדעי המחשב שונה קצת מהנדסות, במקצועות ההייטק.

יפה זילברשץ: חלק מהעבודה המאוד גדולה שלנו שהרבה מאוד מדברים עליה, אני ואחרים בנושא של הגדלת מספר הסטודנטים למקצועות ההייטק, מתמקדת גם בפתרון תקרת הזכוכית שנשים גם כן תעבורנה למקצועות האלה בכל התארים.

יפה זילברשץ: כדי שזה יקרה אנחנו צריכים גם נשים מרצות בתחום הזה.

יפה זילברשץ: אנחנו רוצים גם חוקרות בתחום הזה, רוצים גם סטודנטיות בתחום הזה ויש עבודה מאוד גדולה אצלנו, עם ועדה מסודרת שעברה כל השנה בצורה מאוד יסודית, לנסות לראות איך לפצח את זה.

יפה זילברשץ: אני מאוד מקווה, אדוני היושב ראש, שבעזרת השם כעת חיה ושנה הבאה כשנגיע עם השקף הזה, נוכל להראות לך נתונים של שיפור.

יפה זילברשץ: אנחנו עובדים על זה קשה.

יעקב מרגי: או לי או למי שיהיה פה.

יעקב מרגי: אנחנו במטוטלת.

יפה זילברשץ: לא, אבל זה כולנו, אתה יודע, בלי קשר לפוליטיקה.

יפה זילברשץ: בואו נסתכל רגע ימינה.

יפה זילברשץ: ימינה, מדובר על סטודנטים בינלאומיים.

דב חנין: בהקשר הזה אתם מקבלים עזרה מהממשלה.

יפה זילברשץ: עדיין לא הפכנו להיות מדינה שבאופן כללי מהווה מקום שבו טובי המוחות מהעולם חושבים שזה המקום להגיע אליו.

יפה זילברשץ: אנחנו אומרים את זה לעצמנו.

יפה זילברשץ: אנחנו לא מסתירים את זה במדיניות שלנו כבת יענה ואנחנו עושים פעילויות מאוד גדולות להבין מה יהפוך אותנו לאטרקטיביים.

יפה זילברשץ: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שמקובלת על כולם, כולל גם על ראש הממשלה, שהצגתי את המצגת הזאת בפניו, שבאמת הנושא של סטודנטים בינלאומיים מבחינת התפתחות ההשכלה הגבוהה, הוא קרדינאלי, במובן האינטלקטואלי וגם כמובן במובנים אחרים שיכולים להיות, פוליטיים, לאומיים ואחרים.

יפה זילברשץ: אנחנו עובדים על זה מאוד ברצינות, וגם אדוני היושב ראש, אני מקווה שבשנה הבאה כעת חיה נוכל להראות לך שקף עם תוצאות.

יפה זילברשץ: כאן במקרה הזה אני עוברת לשקף הבא.

מאיר כהן: גבירתי, כשאתם שואלים למה אתם מכניסים, יושב צוות שמדבר על הסיבות הפוליטיות, ה-BDS?

מאיר כהן: כלומר, הכול נלקח בחשבון?

יפה זילברשץ: הכול נלקח בחשבון בבניית האסטרטגיה.

יעקב מרגי: מאיר, ברשותך, תרשמו לכם הערות.

יפה זילברשץ: זו דוגמא לשקף שבו כעת חיה לעומת שנה שעברה אני מגיעה כבר עם התוצאות.

יפה זילברשץ: סיפרנו ליד השולחן הזה הרבה מאוד על הנושא של למידה דיגיטלית והמעבר שלנו, שותפות שלנו עם המשרד לשוויון חברתי, עם ישראל דיגיטלית ופרויקט יוצא מן הכלל שאנחנו עושים להצעיד את עולם ההוראה.

יפה זילברשץ: דרך אגב, התאחדות הסטודנטים בסך הכול, עוד קודמו של רן ורם שהגיע, למעשה בתוך כל הטיפול המאוד עמוק שלהם בנושא איכות ההוראה, נושא הלמידה הדיגיטלית היה כמו אג'נדה שלהם והם נפלו לי כתפוח, אנחנו אחד לשני, ובסך הכול אני חושבת שאת הפרויקט הזה אנחנו יכולים להגיד שהרמנו בהצלחה רבה.

יפה זילברשץ: מה עשינו בו?

יפה זילברשץ: אנחנו חברנו להרווארד ו-MIT, בפלטפורמה בינלאומית ענקית שלהם, זה הצד השמאלי, והוצאנו קולות קוראים תומכים למוסדות, בואו, כי מציון תצא תורה.

יפה זילברשץ: כל העולם שם על הפלטפורמה הבינלאומית, שימו גם אתם על הפלטפורמה הבינלאומית, ויש לנו כבר תשעה קורסים שעלו.

יפה זילברשץ: עוד עשרה קורסים בהפקה והם מאוד מצליחים.

יפה זילברשץ: קורס על קבלה של אוניברסיטת בן גוריון, יש לו מאות אלפי משתתפים בעולם.

יפה זילברשץ: קורסים באימונולוגיה של אוניברסיטת תל אביב זכו להיות אחד הקורסים המובלים בכלל שעשו בעולם בתחום הלמידה הדיגיטלית.

יפה זילברשץ: יחד עם זה, אנחנו משיקים ממש בימים אלה יחד עם ישראל דיגיטלית, פלטפורמה ישראלית בנושא הזה שעליה יהיו כבר הרבה מאוד קורסים של האוניברסיטאות בכל התחומים, שיאפשרו לכל אדם במדינת ישראל כולל הסטודנטים, להשתמש בקורסים האלה, ולמוסדות, לתת להם קרדיט על זה.

יפה זילברשץ: כאן אני רוצה להגיד משהו שהוא גם מתקשר לשאלות קודמות ששאלתם אותי גם לגבי הבינלאומיות.

יפה זילברשץ: מה שצריך להבין זה שאנחנו לא מנהלים את מערכת ההשכלה הגבוהה.

יפה זילברשץ: אנחנו מתווי המדיניות ואנחנו מתקצבים את המדיניות כדי שהיא תצליח.

יפה זילברשץ: מי שעושה את העבודה ומי שאמור לעשות את העבודה זה המוסדות.

יפה זילברשץ: אנחנו מנהלים תקציב גדול עם צוות מאוד קטן של קרוב ל-100 אנשים ואנחנו לא רוצים להשאיר אצלנו שום דבר.

יפה זילברשץ: אם תהיה בינלאומיות מוצלחת במוסדות בעקבות התמריצים שלנו, אשרנו.

יפה זילברשץ: אנחנו לא רוצים לנהל פה.

יפה זילברשץ: נמצא רקטור האוניברסיטה העברית.

יפה זילברשץ: הוא יודע שהאוניברסיטה העברית היא זאת שאמורה באמת לנהל את נושא הסטודנטים הבינלאומיים ואנחנו צריכים לעזור בתמריצים.

יפה זילברשץ: אותו דבר גם עם הלמידה הדיגיטלית.

יפה זילברשץ: אנחנו לא מנהלים את הקורסים, אנחנו פשוט נתנו תמריץ ופלטפורמה לעשות את הטוב ביותר.

יפה זילברשץ: גולת הכותרת של הדבר הזה נמצאת באמצע, קשה לראות מרחוק.

יפה זילברשץ: היא מספרת על קונסורציום של כל האוניברסיטאות בנושא ההייטק.

יפה זילברשץ: כולם הסכימו ביחד ליצור מאגד של ידע בנושא של הכשרה להייטק, שיצא לדרך, בהליכי ייצור, אז כשאנו ואמרנו, על זה אנחנו חולמים, אדוני היושב ראש, היה לי את השקף הזה במתכונת שלו עם הלמעלה, עם האידיאל.

יפה זילברשץ: היום אני מבשרת לוועדה על קיומם של הקורסים, הפקתם, והם יעלו לאוויר בקרוב.

יפה זילברשץ: נושא נוסף שהוא בעצם חדשני ביותר ומתקשר לאותה כותרת שקראתי לה הקמפוס החדש, קמפוס חדש זה קמפוס שאתה לומד בו חלק בלמידה דיגיטלית מהבית, חלק בכיתות שבהן יש מסכים גדולים וכולם עם המחשבים וכולם הכינו בבית לפי זה.

יפה זילברשץ: על אותו משקל אנחנו באים ואומרים את הדבר הבא: תראו, אין סיבה שהסטודנט בקמפוס יהיה רק פסיבי.

יפה זילברשץ: סטודנט יכול להיות אקטיבי, ומה אם יש לו רעיון מדהים לסטארט אפ שבעצם יושב במקום שבו האוניברסיטה יכולה לתת לו את כל הידע, את כל המידע?

יפה זילברשץ: מאותו רגע שאנחנו קצת משתחררים מהפחד המאוד גדול של שוק חופשי ושל תעשייה בתוך האקדמיה, ואנחנו מבינים שבעצם העולם החדש הוא עולם פתוח, הוא עולם פתוח בידע, הוא עולם פתוח בשיתוף של דברים נוספים, אפילו בשיתופים של כסף פרטי עם כסף ציבורי.

יפה זילברשץ: מאותו רגע בעצם אתה יכול לקחת את כל האקו-סיסטם המדהים של הקמפוס ולהקים שם ממש מיזמים מדהימים.

יפה זילברשץ: אנחנו לא באים ואומרים איזה מיזם.

יפה זילברשץ: אנחנו לא באים ואומרים מה אתה תעשה.

יפה זילברשץ: אנחנו באים ואומרים, תעשה.

יפה זילברשץ: השקנו תחרות בין המוסדות שאנחנו נכריז על הזוכים שלה ב-6 בנובמבר בכנס שלנו, וכל המוסדות בכל מדינת ישראל במשך השנה הכשירו את עצמם לקראת התחרות הזאת.

יפה זילברשץ: תחרות זה דבר נפלא, כי גם אם אתה לא זוכה, בסך הכול כבר עשית את כל התשתיות, ואנחנו באמת מאמינים לרווחת הסטודנטים שהחוויה של הלימודים באותו קמפוס חדש תהיה עתידית, ושנה הבאה בעזרת השם נוכל לספר אלה מהדברים באמת קמו בעקבות היוזמה הזאת.

יפה זילברשץ: דבר נוסף שמאוד מעניין אותנו בקמפוס חדש זה מי הלומדים, וכאן באמת כמו שאמרתי, ההנגשה לכל הקהלים, למידה לאורך החיים.

יפה זילברשץ: אתם רואים איש עם זקן ומקל.

יפה זילברשץ: אין סיבה שבעולם שבקמפוס יהיו רק בני 21 עד 25.

יפה זילברשץ: האנשים יוצאים לגמלאות, זוכים לאריכות ימים, אנשים עושים שינויי קריירה.

יפה זילברשץ: הקמפוס החדש צריך להתאים את עצמו שכל מה שיש בו הוא לא רק להכשרה ראשונית, כי אנחנו יודעים כולנו עולם אחר של תעסוקה, שינויים, אין את אותה יציבות שנכנסת ו-40 שנה אתה עובד באותו מקום, וזה מה שהקמפוס צריך לתת.

יפה זילברשץ: הוא צריך להיות מקום חי שמאפשר גם את כל השינויים האלה.

יפה זילברשץ: בנוסף לזה אני גם חושבת על אותו משקל, שבעולם חדש המתודות של מה אתה לומד בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה, בין אם זה באוניברסיטאות, בין אם זה במכללות, תלך ותשתנה מטבע הדברים.

יפה זילברשץ: אם ניקח לדוגמא את נושא ההייטק, בניתוחים שעשינו יחד עם התעשייה הגענו למסקנה שתעשיית ההייטק לא רק צריכה את מהנדס המחשבים שלמד ארבע שנים בטכניון.

יפה זילברשץ: אם יש סטודנט לעיצוב שגומר את שנקר או את בצלצל, תעשיית ההייטק הייתה מאוד שמחה אם היה לו ידע בסיסי לקחת את כל מה שיש לו כרעיון יצירתי ולשים אותו בתוך יכולת תכנות ותחשוב.

יפה זילברשץ: זאת דוגמא, ואני יכולה לתת כאן המון דוגמאות, אני לא אעשה את זה, כי כמו שאתה אומר, כל שקף הוא נושא לדיון בפני עצמו, לעובדה שכל המוסדות צריכים לעשות את ההתאמה גם בגלל שאנשים נשארים כל כך מגוונים וגם בגלל שהעולם הולך ונהיה עולם אחר לגמרי.

יפה זילברשץ: זה לא מקום שאתה בא וילמדו אותך ויגידו לך מה יש.

יפה זילברשץ: הרי אתה יודע לחפש את כל מה שיש לבד, ולכן זה עולם שבו בעצם כל ההכשרות לעולם העתידי צריכות להיות מאוד רלוונטיות.

יפה זילברשץ: אנחנו דוחפים את זה מאוד חזק.

יפה זילברשץ: תוכניות חדשניות למשל במדעי הדטא, שמגיעות אלינו, מקבלות תעדוף מאוד גדול, תוכניות חלקיות בדיסציפלינות שבהן אתה יכול לשלב אותם עם דברים אחרים, מקבלות תעדוף מאוד גדול ואנחנו עכשיו בות"ת/מל"ג הקרובים הולכים לאשר הרבה מאוד תוכניות שיעשו את השינוי הגדול הזה.

יפה זילברשץ: דבר נוסף בעולם האקדמי הוא עולם המחקר.

יפה זילברשץ: בעולם המחקר אנחנו קודם כול שואלים את עצמנו היום שאלות מאוד גדולת.

יפה זילברשץ: אתם יודעים שכל דבר בעולם, היום מדברים עליו על ספקטרום.

יפה זילברשץ: אין לנו משהו שהוא או ככה או ככה.

יפה זילברשץ: יש לנו דברים שמתחילים בנקודה מסוימת והם על הרצף.

יפה זילברשץ: מחקר הוא דבר שהוא מוטה סקרנות, שאתה בא אליו בעצם בבוקר ואתה שואל את עצמך מה שמעניין אותך.

יפה זילברשץ: המוח האנושי, מה מעניין אותו, וזה אתה מתקצב אותו, לך תמצא.

יפה זילברשץ: זאת מטרתה של האקדמיה.

יפה זילברשץ: אני אפילו משתמשת בביטוי של קודש הקודשים של האקדמיה.

יפה זילברשץ: זה המקום באמת השמור ביותר שאנחנו חייבים תמיד ויהי מה להגן עליו, אבל מאותו מקום אנחנו יודעים שבקודש הקודשים נכנס הכהן הגדול.

יפה זילברשץ: זה לא באמת היה מקום פתוח לכולם וחלק גדול מהמחקרים לא תמיד יהיו פרסי נובל לפיצוחים ולכן גם השאלה על הספקטרום מאותו מקום מאוד מופשט עד אותו מקום של ייצור מוצר בעקבות המצאה, יש רובד מאוד גדול ולכן מה שאנחנו בעצם אומרים, אנחנו צריכים לעבור מאותו מקום שהוא כל כך סגור בתוכו למקום שבעצם המחקר מדבר עם התעשייה הרבה יותר ונותן לה מענה.

יפה זילברשץ: זה מתקשר גם לשקף של הבית שהראיתי, שבו אנחנו רוצים שבעצם התעשייה תגיע לאוניברסיטה, ואם היה לנו דיון על הדבר הזה או אם תרצו לנהל דיון על הדבר הזה, יבואו לכאן גם נציגי האוניברסיטאות, נציגי המכללות שנמצאות כאן ויספרו לכם עד כמה הדברים האלה משתנים וקורים.

יעקב מרגי: וזה קורה.

יעקב מרגי: האינטראקציה הזאת קורית.

יפה זילברשץ: וזה קורה.

יפה זילברשץ: האינטראקציה קורית הרבה יותר.

יפה זילברשץ: מה שעשה את זה זו תעשיית ההייטק והאינטרנט.

יפה זילברשץ: פשוט על המחיצות נשברו.

יפה זילברשץ: כל המחיצות, גם עם השיח איתה נשבר.

יפה זילברשץ: המון אנשי אקדמיה מייעצים לה.

יפה זילברשץ: הם שואלים שאלות.

יפה זילברשץ: מובילאיי.

יפה זילברשץ: מובילאיי צמחה מהאוניברסיטה העברית, אז זו דוגמא מאוד טובה אחת מיני רבות ויש עוד הרבה מאוד, כמובן לא כל כך גדולות ומוצלחות, שבעצם צריכות להוביל אותנו לכיוון הזה ואני בטוחה שהאוניברסיטאות מבינות את זה.

יפה זילברשץ: דבר נוסף לגבי המחקר.

יפה זילברשץ: תראו, בן אדם יושב וחוקר והוא מוצא דברים ובעקבות הדברים האלה הוא הולך איתם קדימה, אבל הרבה מאוד מהדברים שהוא מצא לא רלוונטיים למחקר שלו.

יפה זילברשץ: אומרים שבתחומי המדעים יש לפעמים 80% או 90% ממה שמצאת שלא משרת את השאלה ששאלת את עצמך.

יפה זילברשץ: מה היה בעולם פעם?

יפה זילברשץ: ישבת, שמרת את החומר אצלך, סבבה.

יפה זילברשץ: המחשב שלך היה פח בגלל שרק אתה ידעת את זה ואם לא השתמשת, לא קרה שום דבר.

יפה זילברשץ: בואו נדבר על עולם חדש שבו בעצם במקום לשמור את הדברים בתוך המחשב שלך, אתה לוקח פשוט ואתה משחרר את כל הידע לענן.

יפה זילברשץ: זה נקרא בעולם החדשOpen science.

יפה זילברשץ: זה נקרא מדע פתוח שבו אתה פשוט לוקח את הכול ואתה בעצם אומר שמה שהוא הזבל שלך יכול להיות האוצר של האדם האחר, ואז אתה משנה את כל המתודה של המחקר.

יפה זילברשץ: גם את הדברים האלה אנחנו מאוד מתמרצים.

יפה זילברשץ: אנחנו מאמינים שהם יביאו לפיתוח ענק של המדע ואנחנו מתמרצים אותם בהרבה מאוד היבטים.

יעקב מרגי: זה גם יאיץ את הפיתוח.

יפה זילברשץ: מאוד.

יפה זילברשץ: הדבר האחרון בנושא המחקר ואני חושבת שהוא מאוד חשוב גם מבחינת ביטחון מדינת ישראל - - -

יעקב מרגי: איפה עומד כל הסיפור הזה של כל - - -

יפה זילברשץ: של ה-Open science?

יעקב מרגי: כן.

יפה זילברשץ: אז ככה, כל העניין של ממשק תעשייה עומד בתחרות מאוד גדולה של המוסדות, לנסות לראות מי עושה את זה.

יפה זילברשץ: הטוב ביותר יורד לבניין שעשינו.

יפה זילברשץ: זה מבטא את הדבר הזה.

יפה זילברשץ: כל העניין של ה-Open science הוא כבר תמריצים למוסדות.

יפה זילברשץ: למשל, בקרן הלאומית למחקר אתה מבקש מענק מחקר, אומרים לך, בסדר, תקבל איקס.

יעקב מרגי: ובלבד - - -

יפה זילברשץ: או ובלבד או אם תשים.

יפה זילברשץ: אנחנו לא רוצים ליפול על מישהו חזק מדי, ואז אנחנו עושים את זה, אבל זה כבר יצא לפועל בכמה דברים.

יפה זילברשץ: נעשה כבר.

יפה זילברשץ: בעבודה.

יפה זילברשץ: כמובן זה תהליך מאוד גדול של התפתחות ומאוד מורכב.

יפה זילברשץ: כל דבר מהדברים שאמרתי, אפשר יהיה לנהל עליו דיון כאן בשולחן אם זה מעניין אתכם, ככל שאתם רוצים.

יפה זילברשץ: הדבר האחרון הוא מה שאנחנו קוראים לו כמו האירופאיים, ה-Flagships, ספינות דגל מחקריות.

יפה זילברשץ: אנחנו מאוד מתמקדים בהגדלת המחקר תשתיות למחקר בכלל, ובתחומים שהם נושאים מאוד משמעותיים רחבים וחדשניים בפרט.

יפה זילברשץ: תחומים שבחרנו הם: תחום שדיברנו עליו הרבה מאוד בבניין, כי הייתה החלטת ממשלה מאוד גדולה בנושא של הרפואה, וזה נקרא רפואה מותאמת אישית, מה שנקרא personal medicine, שבעצם יהיה ממשק בין ידע קליני לידע גנומי שיאפשר בסוף לטפל בכל אדם טיפול אישי ולא טיפול כללי.

יפה זילברשץ: יכולה להיות אותה מחלה אצל אדם עם גנומיקה אחרת ואז הוא צריך טיפול אחר.

יפה זילברשץ: זה נכון לגבי רפואה מניעתית, זה נכון לגבי טיפולים.

יפה זילברשץ: אנחנו בשני פרויקטים מאוד גדולים בהקשר הזה, אחד מהם כבר יצאו קולות קוראים למחקר, והשני הוא מיזם פסיפס שמאגד הרבה מאוד משרדי ממשלה שאנחנו ממש מבשילים לקראת הוצאתו מן הכוח אל הפועל בשבועות הקרובים.

מאיר כהן: זה הטרנד החדש של הדיאטות.

יפה זילברשץ: בין היתר.

יפה זילברשץ: אחד מהם יפתור את העניין.

יפה זילברשץ: תארו לעצמכם יגידו, אם את תאכלי עוגת קצפת כל החיים, תישארי 60 קילו.

יפה זילברשץ: ענק.

יפה זילברשץ: בכל מה שקשור לרפואה מותאמת, אני רוצה להגיד שהצלחנו לאגם הרבה כספים מפילנטרופיה בגלל שהמיידיות של התוצאות יכולה להיות כל כך גדולה שהפילנטרופיה ממש הלכה ביחד איתנו.

יפה זילברשץ: נגיד, אם הלך איקס כסף למדעים, הצלחנו להשיג איקס נוסף מלא מהפילנטרופיה לצורך העניין הזה, ואם אתה מדבר נגיד על מיזם פסיפס, אנחנו כאן בשותפות של משרד הבריאות, הרשות לחדשנות, אנחנו, ישראל דיגיטלית, ארבעה-חמישה גורמים בסך הכול שיושבים וכל אחד הביא את הכסף שלו ואמרנו, בואו נעשה פרויקט לאומי עם כל הסיפור הזה, נשרת את המדע, נשרת את התעשייה, וראית את ה- Open science, כי אותו ידע שמגיע הוא טוב למדע, הוא טוב לתעשייה שכולם יעבדו עליו.

יפה זילברשץ: מה אתה שומר בתוכך?

יפה זילברשץ: זה באמת פרויקט שהוא ממש הבשיל מהר מאוד מאז שיצאנו, אז זה כבר שקף עם תוצאות.

יפה זילברשץ: קוונטום זה בעצם בתוך קודש הקודשים של המחקר הבסיסי.

יפה זילברשץ: מדובר במכניקת הקוונטים בדור השני שלה.

יפה זילברשץ: בנושאים שיש להם אפקטים מאוד גדולים על הרבה מאוד היבטים של מחשוב, הצפנה, סנסורים וכדומה.

יפה זילברשץ: אנחנו ממש לקחנו אותו בתור נושא מאוד רחב, קיבלנו עליו מכל הגורמים הביטחוניים ואחרים ושיתופי פעולה מאוד גדולים עם מפא"ת ומשרד הביטחון.

יפה זילברשץ: אנחנו מניחים כאן קידום תשתיות ותשתיות מחקר, state of the earth בתחרות עולמית, תחרות עולמית ענקית.

יפה זילברשץ: אם יש לנו כמה עשרות מיליונים שלנו, סין משקיעה בנושא הזה, כדוגמא, 10 מיליארד, ארצות הברית בחוק עכשיו, 2 מיליארד.

יפה זילברשץ: מדובר בנושאים מאוד גדולים והחוכמה המאוד גדולה היא למצוא בעצם את הנקודות שיש לישראל ערך נוסף בהיבטים הביטחוניים והמדעיים, כי תחרויות בדברים מסוימים הן פשוט בלתי אפשריות בגלל כמויות הכסף שנשפכות על ידי מדינות העולם.

יפה זילברשץ: על כל הנושאים האלה מכסה אותו ענן שהבאתי קודם, של לימודי הדטא וידע.

יפה זילברשץ: ה- data science יהיה תחום הכרחי על כל הדיסציפלינות.

יפה זילברשץ: אנחנו מעודדים אותו מאוד, וכאן, שוב אני מקווה אדוני, שבשנה הבאה אני אוכל לשבת ולהגיד לך, עשינו א', ב', ג', ד'.

יפה זילברשץ: עבודות הוועדה שלנו מוכנות.

יפה זילברשץ: זה הולך כבר למל"ג וות"ת וזה על פרק העבודה שלנו לשנה הקרובה.

יעקב מרגי: תודה רבה על הסקירה.

יעקב מרגי: אין ספק, חלק מהדברים שהתייחסת אליהם נסקרו כבר בהצגות הקודמות.

יעקב מרגי: לפי הנוהג שלנו בוועדה, אתן להתייחסות לסירוגין, חבר כנסת-אורח.

יעקב מרגי: אם יהיו שאלות או הערות, תרשמי לך.

יעקב מרגי: בסיכום תעני ותשיבי.

יעקב מרגי: בבקשה, חבר הכנסת יוסי יונה.

יוסי יונה: תודה אדוני היושב ראש, תודה לך פרופ' זילברשץ על ההצגה המאוד רחבה של הנושאים.

יוסי יונה: אני רוצה גם לנצל את ההזדמנות הזו לברך את הסטודנטים וגם את סגל האוניברסיטאות לרגל פתיחת שנת הלימודים.

יוסי יונה: כמישהו שבילה שנים ארוכות באוניברסיטה, אני עדיין זוכר את ההתרגשות של היום הראשון של תחילת השנה, וזו לא רק התרגשות של הסטודנטיות והסטודנטים, זו גם התרגשות שלנו.

יוסי יונה: גם עם חלוף השנים אנחנו עדיין מתרגשים כאשר אנחנו נכנסים בשיעור הראשון בתחילת שנת הלימודים, אז שיהיה באמת לכל הסטודנטים ולסגל האוניברסיטאות, שתהיה שנה טובה ומוצלחת.

יוסי יונה: תראי, אנחנו באים לכאן כמו באמת קאטו הזקן ומבכים את הבעיות המבניות אצל ההשכלה הגבוהה, וחברי מאיר כהן העלה את הנושא הזה בהקשר מאוד מצומצם, וזה העניין של הייצוג של הפריפריה באוניברסיטאות.

יוסי יונה: אני בהערה מקדמית רוצה לומר שזו לא האחריות הבלעדית של האוניברסיטאות, כי זה גם עניין של נקודת זינוק ואנחנו יודעים שמערכת החינוך בישראל לוקה בבעיה מאוד גדולה של היעדר שוויון הזדמנויות, שאחר כך גם מקרין על מה שקורה באוניברסיטאות.

יוסי יונה: זה בוודאי לא פותר את האוניברסיטאות לעשות את ה- outreachשלהן בחלק הזה.

יוסי יונה: הבעיה היא בעיה חמורה ובעיה מבנית.

יוסי יונה: אנחנו גם יודעים, גבירתי, מן הסתם את יודעת את העובדה הזו, שהחלוקה הזו גם בין אוניברסיטאות לבין מכללות גם משקפת ריבוד מעמדי בחברה הישראלית, ריבוד סוציו אקונומי, מי הולך לכאן ומי הולך לשם, וזה מהווה לטעמי סכנה מאוד גדולה לעתידה של ישראל, שאנחנו לא יכולים להשאיר מצב כזה שהאליטות בחברה הישראלית תהיינה צבועות בצבע כזה או אחר, בין אם אתני, סוציו אקונומי, לאומי ועוד כהנה וכהנה, וזו בעיה חמורה שלא מקבלת לטעמי מספיק ביטוי באופן שבו אנחנו מסתכלים על המערכת.

יוסי יונה: תראו, התחילה שנת הלימודים.

יוסי יונה: חורה לי ששר החינוך לא נמצא כאן.

יוסי יונה: מן הראוי שהיה בא לכאן, כי זו בכל זאת מערכת, כ-300,000 סטודנטיות וסטודנטים וסגל מאוד גדול, והנה אדוני, אני כן במחאה רוצה לצטט מדבריו של פרופ' יוסף קלפטר, מה שהוא אמר לנוכח הטענות המאוד מקוממות של שר החינוך באשר לאוניברסיטאות, שהנה שברנו את הקרטל של האוניברסיטאות.

יוסי יונה: הפרופסור אמר: "מעולם, בהיסטוריה של מדינת ישראל לא נפתחה שנת לימודים אקדמית בהודעה הכוללת דברים כה בוטים ומתלהמים של שר חינוך כלפי אוניברסיטאות המחקר של ישראל שתרמו ותורמות כה רבות לחוסנה ועתידה של המדינה.

יוסי יונה: השר בנט בוחר ליצור סכסוך פנימי מול המוסדות למטרות פוליטיות".

יעקב מרגי: סגנו נמצא כאן אבל הוא לא יענה.

יוסי יונה: את כאן גבירתי הצגת דווקא את הכיוון החיובי, הקונסטרוקטיבי, ברכה על מה שהאוניברסיטה עושה, וזה מאוד מצער ששר החינוך מסתכל על האוניברסיטאות כאילו באיזשהו קרטל למטרות רווח.

יוסי יונה: זה נורא ואיום.

יוסי יונה: לא ככה מתחילים שנת לימודים מפיו של שר החינוך.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עודד.

עודד פורר: תודה אדוני, סליחה שאני אחזור קצת אחורה לתחילת המצגת על מה שגם נגעתי בו.

עודד פורר: המצגת שמתייחסת למספרי הסטודנטים באוניברסיטאות בעיניי מחייבת התייחסות, כי אם אני מסתכל, אני מניח שאם כתוב פה תשנ"ס, התכוונתם לתש"ס.

עודד פורר: נקל על מי שפחות ערני בנושא השנים העבריות, אז תש"ס, הכוונה לשנת 2000.

עודד פורר: בשנת 2000 למדו באוניברסיטאות לפי הנתונים שלכם 74,000 סטודנטים ובתשע"ח למדו באוניברסיטאות 74,700, זאת אומרת, אם אני מסתכל על מספר הסטודנטים לתואר שני באוניברסיטאות לפני 18 שנה והיום, לא השתנה לחלוטין.

עודד פורר: אוכלוסיית ישראל בשנת 2000 מנתה כ-6.4 מיליון.

עודד פורר: היום היא מעל ה-8.5 מיליון, זאת אומרת יש גידול באוכלוסייה של למעלה מ-33% בוודאי בטווח השנים הרלוונטיות לגידול, אז הוא לא היה 33%, היה 30%.

עודד פורר: אני אומר לכם שמדינת ישראל כמדינה צעירה הוא היה עוד גדול מזה גם כמדינה קולטת עלייה שקלטה בשנים האלה הרבה עולים.

עודד פורר: אנחנו מדברים עדיין על ראשית שנות ה-2000.

עודד פורר: המספר הזה בעיניי או שהוא מטריד או שתגידו לי, שמע, הוא לא מטריד, אנחנו לא מעוניינים להגדיל את מספר הסטודנטים באוניברסיטאות.

עודד פורר: הלכה למעשה לפי זה, הסיכוי של סטודנט ישראלי ללמוד באוניברסיטה לתואר ראשון היום נמוך משמעותית מהסיכוי שהיה לו לפני 18 שנה.

עודד פורר: אני מדבר על ללמוד באוניברסיטה לתואר ראשון.

עודד פורר: לא כל התארים שלומדים באוניברסיטאות אפשר ללמוד אותם במכללות.

עודד פורר: פה יש איזושהי שאלה של האם יש פה מדיניות או לא.

עודד פורר: יכול להיות שהאוניברסיטאות יבואו ויגידו, אנחנו לא מעוניינים לצמוח במספר הסטודנטים.

עודד פורר: זאת שאלה שגם הממשלה תצטרך להתייחס אליה.

עודד פורר: בהקשר הזה גם הייתי מעוניין לדעת, גם בהקשר של התוכניות הבינלאומיות האם נוספו תקנים אקדמיים בסגל האקדמי, תקנים קבועים לעומת השנה שעברה, כמה מהם גם הוקצו לישראלים וכמה לכאלה שאינם ישראלים.

יעקב מרגי: תודה, עודד.

יעקב מרגי: רם.

30696: טוב, קודם כול בוקר טוב לכולם, שמחים להיות פה ולפתוח את השנה.

30696: אני תיכף אתייחס גם לדברים שקורים במכללות, אז נייצג גם אתכם בהקשר הזה.

30696: קודם כול, באמת אני מברך את כולם, את יפה על המצגת, שאמנם אני רואה כמה פעמים כבר, אבל כל פעם אני לומד עוד פרטים ונכנס לעומק של עוד דברים.

30696: באמת יש שיתוף פעולה מאוד פורה בינינו לבין המל"ג/ות"ת עם חברי הכנסת פה, עם כולכם.

30696: עם רוב האנשים שפה איכשהו יצא שגם אפילו הצלחנו לדבר בבוקר, כי צריך להתייחס לעוד דבר קטן, אני לא ארחיב - - -

מאיר כהן: כשאני הייתי פעם כמוך, לא היה בינינו שיתוף.

מאיר כהן: נלחמנו.

30696: אז אפשר גם לשתף פעולה וגם להילחם.

מאיר כהן: שיתוף פורה זה סימן רע לאגודות.

יפה זילברשץ: אם רם מתכנן לי כל חודש-חודשיים איזו מלחמה, סבבה, אבל אנחנו משתפים פעולה נהדר.

30696: אני חושב שהיופי בעולם הציבורי זה לדעת לשתף פעולה ולהיאבק כשצריך.

30696: אני רק אגיד שאפרופו מאבקים, צריך להתייחס לעובדה שיש שביתות מסוימות.

30696: אנחנו לא נרחיב על זה עכשיו, אבל בסוף יש לנו סגל - - -

יעקב מרגי: רמזתי בדבריי שאני מבקש התייחסות בסוף.

30696: חשוב להגיד, כולם עסוקים בזה ועובדים על זה, אבל בסוף יש כמה מכללות ביום ראשון שממש לא יפתחו את שנת הלימודים ועוד כמה שאו הסגל הזוטר או הבכיר שובתות.

30696: צריך לדעת את זה ולנסות לראות רגע מה עושים שם.

30696: יש לי המון מה להגיד בנושא, אבל זה לא לעכשיו.

30696: אתייחס לשני דברים מאוד ספציפיים וקטנים.

30696: יפה דיברה על הפריפריה ואני שמח מאוד שכפי שהיא גם אמרה, אנחנו שמנו את זה כדגל שלנו בהתאחדות לפני שנה.

30696: הוצאנו את דוח הצעירים שלנו שהראה את הפער הגדול מעבר לאיפה הסטודנטים לומדים.

30696: בעיקר אנחנו התייחסנו לאשכולות, אפרופו שאלתך מקודם.

30696: ממש התייחסנו לאשכולות בלי לעשות את ההבדלה הגיאוגרפית חברתית ולראות באמת שיש לנו מספרים מאוד נמוכים של מי שמצליח להגיע להשכלה הגבוהה.

30696: אנחנו מאוד שמחים שכל המערכת שמה את זה כדגל שלה מתוך הבנה שאנחנו בהקשר הזה חייבים להפוך את ההשכלה הגבוהה למנוע שמצמצם פערים חברתיים באופן הרבה יותר מובהק וגדול, שוב, מעבר למי לומד בספיר, כלומר לעובדה שהגיעו סטודנטים לספיר אלא כמה סטודנטים משדרות יצאו ללמוד השכלה גבוהה, בין אם זה בספיר או בקמפוס אחר, ובנושא הזה טוב שיש דגש.

מאיר כהן: בניגוד למשהו שאמרתי כאן, יש עלייה ביישובים האלה.

מאיר כהן: יש עלייה משמעותית.

מאיר כהן: אני בדקתי את הנתונים בשדרות, בדימונה, בירוחם.

מאיר כהן: יש עלייה יוצאת דופן אפילו.

יפה זילברשץ: יש יציאה להשכלה גבוהה.

מאיר כהן: של חבר'ה שיוצאים לאקדמיה.

30696: נשמע מצוין.

30696: נשמח לשוחח ולראות את הנתונים.

30696: אנחנו יודעים שהעלייה יחסית קטנה.

מאיר כהן: היות ופתחו את מרכזי הצעירים - - -

יעקב מרגי: הנגשת ההשכלה הגבוהה זה לא רק בהנגשה ממשית, אלא גם מידע, לתת אמון לתלמיד.

יעקב מרגי: פה אני מתחבר למערכת החינוך.

יעקב מרגי: אם מערכת החינוך תעצים את התלמיד, יש ביכולתכם ותשאפו ותגיעו, הם יגיעו יותר.

יעקב מרגי: חלקם מוותרים על כך מלכתחילה.

30696: אני מסכים.

30696: נגעת בנקודה קטנה אבל מאוד משמעותית.

30696: כל סיפור הידע, ככל שאתה דור ראשון להשכלה הגבוהה ואולי לא כל חבריך הלכו ללמוד, היכולת שלך היום לקבל מידע מהימן על השכלה גבוהה או טכנולוגית, היא יכולת מאוד דלה וגם במישור הזה אנחנו עושים עבודה כדי להצליח באמת להנגיש ידע כדי שהבחירות יהיו יותר מושכלות.

30696: אני חייב להגיד, בדיוק שלחתי על זה הודעה למי שמנהלת את ההשכלה הטכנולוגית, שאני חושב שאנחנו צריכים לדעת להתייחס אחרת קצת להשכלה הטכנולוגית.

30696: אנחנו פותחים שנה.

30696: לצד 306,000 הסטודנטים שבאו לאקדמיה, יש לנו כמעט 30,000 שהם הנדסאים והם פלח אדיר וחשוב באוכלוסייה שלנו, אפרופו הנגשה.

30696: לי חורה שהם לא נמצאים פה באופן כללי, אתה יודע את זה, דיברנו על זה כמה פעמים.

30696: אנחנו גם מעבירים לפעמים חוקים ביחד שלא קשורים אליהם.

יעקב מרגי: כשחבריך למועצה להשכלה גבוהה יסיימו עם הקרדיטציה ברמה גבוהה להנדסאים, אז הם - - -

30696: בסדר גמור.

יעקב מרגי: החזרתי לך במקום.

יעקב מרגי: זה שווה דיון בפני עצמו.

30696: מעולה.

30696: בהקשר הזה, זו לא האחריות שלי.

יעקב מרגי: אתה חבר המועצה, נכון?

30696: אני חבר המועצה, אבל לא מנהל אותה.

יעקב מרגי: היה קל להתבטא.

יעקב מרגי: אמרתי, חבריך למועצה.

30696: אין בעיה, מעולה, בסדר גמור.

30696: אני רוצה שוב להתייחס לנושא שעובר בעיניי כחוט השני בכל מה שאנחנו מדברים עליו פה.

30696: יפה, וטוב שכך, התייחסה להמון סוגיות שקשורות לעולם המחקר ואני חושב שהחברה הישראלית לא יכולה להתפתח אם לא יהיה לנו מחקר פורץ דרך, באמת חוד החנית.

30696: לצד זה אנחנו חייבים לזכור שהחוקרים שיוצאים מההשכלה האקדמית הם פלח יחסית קטן.

30696: הם תמיד היו קטנים.

30696: אני חושב שהדבר המאתגר של הנתונים ואני שמח שחבר הכנסת פורר התייחס לזה.

30696: אנחנו חייבים להיות מודאגים מהנתונים.

30696: אי אפשר להתייחס לעובדה שלא רק שאנחנו בסטגנציה, אנחנו באיזושהי ירידה בשנים האחרונות ובואו נשים בצד את הנושא של מספרי המחזור מכיוון שמדינת ישראל עולה באוכלוסייה כל הזמן וזה הרי ברור לכולנו.

30696: הסיפור הזה בעיניי מלמד כן על איזשהו חשש והוא אחריות של כולנו, גם של המוסדות, גם של הסטודנטים וגם של מערכת ההשכלה הגבוהה, כלומר מל"ג/ות"ת להבין שאנחנו צריכים לשפר את הרלוונטיות שלנו לסטודנטים.

30696: הרבה מהסטודנטים מגיעים כדי להיכנס לשוק העבודה.

30696: זה בסדר שבחלק נשקיע ונתעסק במחקר.

30696: זה התפקיד שלנו, אבל אם לא נהיה יותר רלוונטיים, ניתן להם יותר תעשייה, ניתן להם יותר שיעורים שהם מחוץ לקמפוס ולא בצורה פרונטלית משעממת, אז אני אומר את זה עכשיו, אני אומר את זה בכל מקום, בעוד עשר שנים נמצא את עצמנו בשליש פחות, ואם לא נתייחס לזה ונתעלם מזה אנחנו נהיה בבעיה.

יעקב מרגי: תודה, רם.

יעקב מרגי: מסעוד גנאים ולאחר מכן מאיר כהן.

מסעוד גנאים: תודה רבה אדוני היושב ראש.

מסעוד גנאים: תחילה, אני מברך את כל הסטודנטים, הסטודנטיות, המרצים על פתיחת שנת לימודים חדשה.

מסעוד גנאים: אני רואה לפי הפילוחים פה, בקשר לאוכלוסייה הערבית למשל שאנחנו 21% כצעירים, 17% בכל האוניברסיטאות והמכללות.

יפה זילברשץ: 21% בטכניון.

מסעוד גנאים: דבר שמח.

מסעוד גנאים: אני מברך על זה.

מסעוד גנאים: אני חושב שיש אצל האוכלוסייה הערבית פוטנציאל גדול מאוד לעלות יותר.

מסעוד גנאים: אנחנו רוצים גם דברים איכותיים.

מסעוד גנאים: למשל, ככל שעלינו בתואר, תואר שני, תואר שלישי, פחות סטודנטים ערבים רואים שם.

מסעוד גנאים: בקשר למרצים, בטח האחוז בכלל נמוך מאוד בכל האוניברסיטאות.

מסעוד גנאים: עכשיו רציתי לשאול שתי שאלות: אחת, מה קרה בקשר להכרה באחת מהמכללות הערביות כמוסד אוניברסיטאי או אקדמי?

מסעוד גנאים: שתיים, בקשר לתנאים החדשים.

מסעוד גנאים: אני הייתי באחת המכללות ואמרו שהם הוסיפו לתנאי הקבלה.

מסעוד גנאים: זאת שאלה.

מסעוד גנאים: זה לא אומר שהעמדה שלי היא חיובית או שלילית, אבל שאלתי כשאלה, שיש שם כשלוש בחינות כתנאי קבלה: ערבית, אנגלית והוסיפו על יע"ל בעברית.

מסעוד גנאים: האם זה נכון ולמה?

מסעוד גנאים: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מאיר כהן, בבקשה.

מאיר כהן: גבירתי, אדוני, בכל המצגת הטובה הזאת טבלה אחת חסרה לי או דף שמסביר מה השיח ביניכם לבין בתי הספר התיכון במדינת ישראל.

מאיר כהן: יש תחושה שיש תהום עמוקה בין מערכת החינוך הישראלית לבין האוניברסיטאות ולא בכדי אמר השר את מה שהוא אמר.

מאיר כהן: אני ניהלתי בית ספר תיכון הרבה מאוד שנים ואני זוכר שבערוב ימיי כמנהל בית ספר החלטתי לשלוח תלמידים לאוניברסיטה בבן גוריון.

מאיר כהן: לקחתי קבוצה של תלמידים.

מאיר כהן: אני זוכר שהערימו כל כך הרבה קשיים וזה עלה כל כך הרבה כסף שבסופו של דבר לא היה לנו לשלם, אבל אני יודע מה הכניסה של התלמידים גרמה להם, לאוניברסיטה.

מאיר כהן: זה היה מדהים.

מאיר כהן: זה תלמידים שהם פשוט עפו.

מאיר כהן: מהרגע שהם התחילו כל יום שישי לנסוע לאוניברסיטה, זה שינה את חייהם.

מאיר כהן: אני לא רואה כאן איזו התייחסות, כי כשמבקשים מאנשי חינוך או ממערכת החינוך לדבר על רצף חינוכי נניח, בבתי הספר השש-שנתיים או היום מדברים אפילו מכיתה א' עד י"ב, זה נקטע איכשהו בי"ב כי יש תהום בין האקדמיה לבין בתי הספר התיכון.

מאיר כהן: אם לא תתחילו לשזור את החוטים ביניכם, אנחנו נהיה בבעיה גדולה מאוד, כי זה הופך להיות למשהו שהוא כמעט לא בר השגה.

מאיר כהן: אני מבקש לקבל תשובה על זה.

מאיר כהן: הדבר השני ואולי זה לא כל כך שייך לכם, אבל יש לכם בהחלט איזה 'סיי', ויושבים כאן אנשי המל"ג.

מאיר כהן: מה השיח בין המכללות לבין היישובים שלהם?

מאיר כהן: תשמע אדוני יושב ראש תא הסטודנטים, הייתי בגרמניה בביקור יוצא מן הכלל של אוניברסיטה שהיא נמצאת במקום פריפריאלי, ולמרות הקשיים, ביישובים מסביב החליטה לפתוח את הפקולטות שלה.

מאיר כהן: אני זוכר שפעם באתי וביקשתי מאוניברסיטה מסוימת לפתוח את הפקולטה למשפטים בירוחם, אז כולם אמרו, תגיד לי, השתגעת?

מאיר כהן: אמרתי, אתם יודעים מה זה יעשה אם הפקולטה למשפטים תהיה בירוחם במקום שהיא תהיה 30 קילומטר משם?

מאיר כהן: וזה דבר שאתם די מתכנסים בתוככם ואנחנו רואים את זה, ולכן גם כשאתה מגיע למכללות, אז כשאתה שומע על הטענות, הן בדרך כלל טענות כנגד הגופים שלכם, חבריה, למרות שאת ציירת איזו תמונה מאוד ורודה שהכול טוב ונחמד, אבל הכול לא טוב ונחמד, ואני שמח שגם החמאת להם מעט.

מאיר כהן: לגבי המחקר, אדוני יושב ראש תא הסטודנטים, אני לא מסכים איתך.

מאיר כהן: מחקר הוא נשמת אפה של האקדמיה וגם של המדינה הזאת.

מאיר כהן: אפשר לייצר מצבים שזה ייהנה וזה לא יחסר, אבל מעולם אל תעמדו כאן ותטיפו - - -

יעקב מרגי: לא על חשבון המחקר.

יעקב מרגי: אנחנו לא דורשים שום דבר על חשבון מישהו אחר.

מאיר כהן: יש כל כך הרבה דברים שאנחנו חסרים בהם במחקר ואני מסכים איתך גבירתי, ואת כל מה שאנחנו יכולים לעשות כוועדת חינוך וכחברי כנסת, אנחנו צריכים לעשות.

מאיר כהן: אני פוגש הרבה אנשים נהדרים שאילולא החוסר של תקציבים או זה שהאקדמיה אומרת, חבריה, הלוואי והיה לנו יותר, היינו נותנים לכם, בוודאי ובוודאי שהמוח היהודי והערבי היה ממציא לנו הרבה מאוד פטנטים.

עודד פורר: אבל מאיר, אם לא היו סטודנטים לתואר ראשון - - -

מאיר כהן: תראה, אני לא דואג ממה שקורה עם סטודנטים לתואר ראשון.

מאיר כהן: אני בניגוד אליכם, אני חי בשטח, גם אתם, אבל אני בא מדימונה ואני רואה, מהפכה יוצאת מן הכלל יש שם.

מאיר כהן: כמעט כל צעיר שני נמצא באקדמיה, כי עיר שלמה החליטה שזה הכיוון.

מאיר כהן: יחד עם זה, אני יותר מודאג מה עושים עם התארים שהם רוכשים אחר כך, איפה הם נקלטים.

מאיר כהן: אני מקבל את מה שאתה אומר, איפה הם נקלטים - - -

יעקב מרגי: רבותיי, אנחנו רוצים תשובות, אז בואו נתכנס, כי לא נספיק לתת תשובות לכל השאלות.

מאיר כהן: הדבר האחרון, גבירתי, יש 1,500 או 2,000 סטודנטים שנוסעים כל יום ליהודה ושומרון ללמוד.

יוסף ג'בארין: יותר.

יוסף ג'בארין: רק חברון זה - - -

מאיר כהן: אני פגשתי ראשי רשויות.

מאיר כהן: פגשתי את טלאל, פגשתי חבר'ה שבאים ואומרים, למה לא פותחים?

מאיר כהן: החבר'ה האלה, אני לא רוצה להתווכח על איזה תהליך הם עוברים בזה שהם לומדים - - - .

מאיר כהן: אני לקחתי חלק בניסיונות לפתוח מכללה ברהט, שבוודאי תוך שנה תתמלא בכמה שאנחנו רוצים, סטודנטים.

מאיר כהן: יש התנגדות נחרצת שלכם למכללה הזאת.

מאיר כהן: אנא תנו תשובות למה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: פרופ' ברק מדינה.

ברק מדינה: תודה.

ברק מדינה: אני כאן בשם ור"ה, ועד ראשי האוניברסיטאות ורקטור האוניברסיטה העברית בירושלים.

ברק מדינה: אני רוצה להעיר שתי הערות קצרות.

ברק מדינה: אומר כמובן תחילה שמערכת היחסים בין ות"ת/מל"ג לבין האוניברסיטאות היא מצוינת.

ברק מדינה: הלוואי וכל הרגולטורים במדינת ישראל היו פועלים באופן הזה, בשיתוף פעולה עם הגורמים שעליהם הם מפקחים ומקדמים אותם.

ברק מדינה: האתגר שמוצב בפני האוניברסיטאות הוא אתגר שהוזכר כאן לא אחת בנושא של מספרי הסטודנטים ואני רוצה להתייחס לכך, גם לדברים של חבר הכנסת פורר וגם לדברים של אחרים.

ברק מדינה: אני רק אומר במילה אחת משהו קודם לכך.

ברק מדינה: המצב של המחקר באוניברסיטאות – המעמד הבינלאומי של האוניברסיטאות בישראל, אני חושב שהוא טוב אבל הוא לא מספיק טוב.

ברק מדינה: אנחנו צריכים לשאוף להרבה יותר.

ברק מדינה: יש הערכה רבה מאוד למחקר שנעשה בישראל ובעולם.

ברק מדינה: יש הערכה עצומה, צריך לומר, לסטודנטים בוגרי האוניברסיטאות בישראל ברחבי העולם.

ברק מדינה: הם מאוד מבוקשים, אבל עדיין התרומה המחקרית של המחקר שנעשה בישראל לקידום המדע היא לא המיטבית שאפשר היה להגיע אליה וזה בא לידי ביטוי בדירוג של האוניברסיטאות השונות במדדים הבינלאומיים, באטרקטיביות שלנו לחוקרים בינלאומיים ולסטודנטים בינלאומיים.

ברק מדינה: הערכה שלנו שהסיבה לקושי הזה היא כפולה, האחת, ההשקעה שאנחנו יכולים להרשות לעצמנו בציוד שנחוץ לקידום המחקר במעבדות היא נמוכה מדי.

ברק מדינה: אנחנו לא עומדים באותה רמה של השקעה של איכות המעבדות שיש במקומות שמתחרים בנו, והסיבה האחרת שקשורה לנקודה השנייה שאני רוצה לומר, היא מחסור בסטודנטים לתארים מתקדמים.

ברק מדינה: המעבדות שאצלנו הן למשל מעבדה בפיזיקה שיש בה פרופסורית שהיא המנהלת של המעבדה.

ברק מדינה: יש לה בממוצע שני פוסט דוקטורנטים ועוד איזה שלושה-ארבעה דוקטורנטים וכמה תלמידי מחקר.

ברק מדינה: המקבילה שלה בהרווארד, יש לה צוות של 30 סטודנטים, ואין מה להתפלא על תפוקת המאמרים שיוצאים מכל מעבדה.

ברק מדינה: האתגר העיקרי של האוניברסיטאות בישראל הוא להגדיל את מספרי הסטודנטים.

ברק מדינה: במענה לשאלה למה יש יציבות או אפילו צמצום מסוים קל מאוד במספר הסטודנטים לבוגר וגם במספרי התלמידים לתארים מתקדמים – התשובה הפשוטה היא לא שאנחנו לא רוצים לקבל עוד סטודנטים.

ברק מדינה: האוניברסיטאות נלחמות ביניהן ולכן היה כל כך מפתיע לראות שמייחסים לנו מעמד של קרטל.

ברק מדינה: האוניברסיטאות נלחמות בינן לבין עצמן על כל סטודנט בדרכים יצירתיות.

ברק מדינה: באמת עושים צעדים נרחבים.

ברק מדינה: אני לא רוצה לתת קרדיט אולי למקום שלא מגיע לו.

ברק מדינה: לא כולם חושבים מתוך נקודת מבט של קידום שוויון בחברה, של קידום פריפריה וכדומה, אבל עושים את הצעדים האלה ולו כדי להגיע לכל הסטודנטים שאפשר בגלל המחסור שיש בסטודנטים.

ברק מדינה: האוניברסיטאות אינן מצליחות להגדיל את מספר הסטודנטים.

ברק מדינה: בממוצע מתחילים ללמוד בכל שנה רק כ-20,000 סטודנטים לתואר ראשון בשנה א' בוגר באוניברסיטאות והמספר הזה מתנדנד מסביבו כבר לא מעט שנים ואנחנו שוברים את הראש למה זה קורה.

ברק מדינה: ההערכה שלנו היא שזה קורה משום שאנחנו לא מוכנים להתפשר על הרמה האקדמית.

עודד פורר: ולשיטתך הציבור בישראל הפך להיות יותר מטומטם?

יעקב מרגי: לא, מטומטם הוא לא אמר.

עודד פורר: אני אסביר לך, כי אם הציבור בישראל גדל ב-33% ואת הרמה האקדמית עוברים אותו מספר נומינלי של סטודנטים, סימן שאין מספיק אנשים - - -

יעקב מרגי: אם אני הבנתי נכון, הוא אמר, תנאי הקבלה שלנו באוניברסיטאות מחמירים יותר מתנאי הקבלה במכללות.

עודד פורר: והוא אמר, ולא עוברים את הרף.

ברק מדינה: הנתון הרלוונטי הוא מספר הזכאים לתעודת בגרות, ומספר הזכאים לתעודת בגרות שעומדים בקריטריונים של האוניברסיטאות לא עלה באופן מספיק.

ברק מדינה: הבעיה שלנו כפולה בהקשר הזה.

ברק מדינה: האיכות של ההכשרה שמקבלים התלמידים במערכת החינוך ופחות נכונות של תלמידים לעבור מכינה קדם אקדמית ואז להגיע למצב שיוכלו להיכנס לאוניברסיטאות.

ברק מדינה: רובם מעדיפים ללכת למכללות ששם הם יכולים להתקבל ישר.

ברק מדינה: אני לא בא אליהם בתלונות.

עודד פורר: זאת הבעיה.

יעקב מרגי: אני מבין מדבריך, נשמע צליל של הלנה אבל בעיקרון אתה אומר לי, המצב הזה הוא מבחירת האוניברסיטאות.

יעקב מרגי: פועל יוצא, ברגע שקיבלתם על עצמכם תנאי קבלה כאלה, זה מבחירה.

יעקב מרגי: זה דיון בנפרד.

עודד פורר: חבר הכנסת מרגי, הוא כן אמר שתי נקודות שהן חשובות, שתיכף צריך להתייחס אליהן.

עודד פורר: אומרות האוניברסיטאות שמערכת החינוך לא מכינה את התלמידים מספיק כדי להיכנס לאוניברסיטאות לפי הצרכים, וזאת הנקודה שצריך לטפל בה.

עודד פורר: אם יש מחסור או אי רצון של סטודנטים ללכת למכינות קדם אקדמיות, צריך למצוא את הדרך כדי כן לנתב אותם לשם, כי אני חושב שהיעד להגדיל את מספר הסטודנטים הוא יעד חשוב.

יעקב מרגי: תודה, עודד.

יעקב מרגי: זה דיון בפני עצמו.

יעקב מרגי: אני עדיין רוצה להותיר עשר דקות לתשובות.

יעקב מרגי: אני מוגבל עד 10:55.

יעקב מרגי: אבו עראר.

טלב אבו עראר: תודה מכובדי היושב ראש על הדיון.

טלב אבו עראר: אני מצטרף לברכות לתחילת השנה האקדמית.

טלב אבו עראר: השנים חולפות ואנחנו נמצאים באותו מצב, באותם תנאים, באותו מקום לגבי הסטודנטים הערבים.

יעקב מרגי: בכלל לא.

טלב אבו עראר: תחום שעדיין עשרות אלפי סטודנטים ערבים לומדים בחו"ל, כולל בחברון כמו שדיבר חברי מאיר וגם בג'נין.

עודד פורר: גם יהודים.

טלב אבו עראר: זה לא תענוג בשבילנו לשלוח את ילדנו ללמוד שם, לא ברשות הפלשתינית ולא בחו"ל ולא בירדן.

טלב אבו עראר: אנחנו רוצים ללמוד כאן.

טלב אבו עראר: אני מבקש העדפה מתקנת, יושבת ראש הות"ת, תנאי קבלה לסטודנטים הערבים עם הבנה למצבם הסוציו אקונומי, בעיקר בנגב.

טלב אבו עראר: הגיע הזמן שתכירו במכללה הקהילתית לחברה הערבית-בדואית בנגב.

מירב בן ארי: למה אתה צריך מכללה בנפרד?

יעקב מרגי: מירב, אין לי זמן.

טלב אבו עראר: לימודי הרפואה בארץ.

טלב אבו עראר: אני רציתי לשאול על אחוז הסטודנטים הערבים שלומדים רפואה בישראל.

טלב אבו עראר: אם אפשר תשובה על האחוז הזה.

טלב אבו עראר: מה אחוז הסטודנטים הערבים שלומדים רפואה בארץ?

טלב אבו עראר: מישהו יכול להגיד לי?

יעקב מרגי: היא תאמר תשובה.

טלב אבו עראר: אחוז ממש קטן, מינימלי, והשאר בחוץ.

יפה זילברשץ: 20% בטכניון.

טלב אבו עראר: שאלתי רפואה.

יפה זילברשץ: רפואה.

יפה זילברשץ: דיקן הפקולטה לרפואה בטכניון.

יעקב מרגי: הבעיה זה הבחירה כמעט הטוטאלית של הסטודנטים הערבים למקצועות הרפואה והפרא-רפואיים.

יעקב מרגי: שאלת?

יעקב מרגי: נתייחס.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: מירב בן ארי.

מירב בן ארי: תודה, אדוני.

מירב בן ארי: אני אדבר בקצרה.

מירב בן ארי: אני יו"ר השדולה של הסטודנטים בהשכלה הגבוהה והדיון הזה הוא חשוב, אבל במקביל מתקיים בדלת ליד דיון בנושא רצח נשים, והגיעו לשם משפחות, ולא יכולתי לקום מהכיסא כשהם דיברו, אז תסלחו לי.

מירב בן ארי: אתם יודעים, אנשי ההשכלה הגבוהה, שאת כולם אני גם מכירה פה כמעט אישית, שאני איתם ואני נמצאת שלוש וחצי שנים.

מירב בן ארי: לפעמים אנחנו גם לא מסכימים, אבל רוב הזמן, בטח עם יפה, אנחנו מקדמים את הנושאים של הסטודנטים וההשכלה הגבוהה בכנסת וזה נושאים חשובים, אז קודם כול זה כינוס חגיגי.

מירב בן ארי: חשוב לומר ברכות לסטודנטים ולסטודנטיות, להשכלה הגבוהה בכלל.

מירב בן ארי: לצערי יש איזשהו משברון קטן אבל ביום שני יש דיון בנושא כאן, אז אני מקווה שגם זה ייפתר.

מירב בן ארי: גם חשוב לומר שלאור המצב גם בדרום, חלק מהסטודנטים גם נפגעים, אז חשוב גם להתייחס לזה.

מירב בן ארי: עכשיו אני רק רוצה באמת לא להרבות בפרטים.

מירב בן ארי: אני רוצה לברך את ההשכלה הגבוהה.

מירב בן ארי: אני חושבת שהמצב בעיקר אחרי תוכנית החומש שהיינו פה וליווינו אותה, כולל בניית תוכנית החומש החדשה ביחד עם מרגי, שמה את היעדים ברורים להשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: בשבוע הבא דיון נוסף בסוגיית השביתה.

יעקב מרגי: אני מקווה שהיא תסתיים, נייתר את הדיון.

מירב בן ארי: זה דיון שאנחנו הגשנו כדי לפתור את זה, אבל אנחנו במקביל גם מקיימים שיחות כאן עם הצוות כדי לפתור את הסיטואציה הזאת של הסגל הזוטר.

מירב בן ארי: הנושא של הסטודנטים וההשכלה הגבוהה זה לא נושא שמסתכם פה, זה נושא שפועל פה כל שנה.

מירב בן ארי: אני חייבת לומר שביום ראשון פתחנו את השנה במכללה למינהל, בטח דיברת על זה.

יעקב מרגי: לא.

מירב בן ארי: פתחנו את מושב הכנסת בסיור במכללה למינהל.

יעקב מרגי: מכללה אליטיסטית.

מירב בן ארי: אני חייבת לומר שאני הגעתי בדעות מסוימות כי בכל זאת גם אני הגעתי מהמכללה, והיינו שם פורר ויוסי יונה ואני.

מירב בן ארי: בכלל פורום מכובד.

מירב בן ארי: אמיר אוחנה גם הצטרף לאחר מכן.

יעקב מרגי: תזכירי גם את היושב ראש.

מירב בן ארי: היושב ראש, זה ברור שהוא הגיע, כי הוא החליט לפתוח את השנה האקדמית במכללה למינהל.

מירב בן ארי: אני רוצה להגיד שהופתענו לגלות מכללה באמת מדהימה, מיוחדת, הגם שהנושא המרכזי זה כל הנושא של הנגשה.

מירב בן ארי: חשוב בעניין הזה לומר שאנחנו הולכים במושב הזה, בטח לא אמרת את זה אז אני אגיד, לעסוק בנושא השכלה גבוהה.

מירב בן ארי: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ג'בארין.

יוסף ג'בארין: אני מברך על תחילת השנה, על העשייה של המל"ג, מברך את הסטודנטים.

יוסף ג'בארין: סוגיות שעדיין לא פתורות: כל מה שמתקשר למכללה ביישוב ערבי.

יוסף ג'בארין: שתיים, הנושאים שעדיין בעייתיים מבחינת הציבור הערבי - מבחינת הפסיכומטרי, מבחינת יע"ל ואולי צריך גם לטפל בזה.

יוסף ג'בארין: נושאים של תת ייצוג קיצוני גם בסגל האקדמי וגם בסגל המנהלי.

יוסף ג'בארין: כאן אולי עדיין אין תשובה בעניין יותר מדי זמן.

יוסף ג'בארין: לגבי הסוגיה של סטודנטים ערבים בחו"ל – אנחנו מדברים כפי שאת יודעת היום, לדעתי זה 15,000 והסוגיות האלה לא נמצאות ברדאר של המועצה להשכלה גבוהה.

יוסף ג'בארין: אני חושב שצריך לחשוב ביחד איך הקליטה שלהם אמורה להתבצע, כי אני כבר מזהה הרבה בעיות של הכשרות וכדומה, שהם חוזרים לדעתי, אבל צריך להיכנס לנושא הזה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אני מתנצל מראש בפני מוניקה לב כהן שנרשמה ולא ניתן לה, ולאגודה למען הלהט"ב.

יעקב מרגי: הגשתם בבקשה אבל התכלית של הדיון, מעבר לאישי.

יעקב מרגי: בבקשה יפה, ממש טלגרפית, על רגל אחת, מה שתספיקי כמובן.

יפה זילברשץ: אני לא אספיק הרבה אבל הדיון היה באמת פורה.

יפה זילברשץ: רשמתי גם כמה הערות.

יעקב מרגי: ויהיו עוד דיונים.

יפה זילברשץ: אתה יודע שאני תמיד שמחה לבוא לכאן והצוות שלי שמח לבוא ולהציג.

יעקב מרגי: למרות שלעיתים, אני חייב לומר, במכללה למינהל נשמע כאילו קצת תקפו את המועצה להשכלה גבוהה והות"ת ואני אמרתי להם, השאיפה הזו היא שלכם.

יעקב מרגי: יכול להיות שהיא לגיטימית, אבל אתם לא יכולים לתקוף את המל"ג כי המל"ג עובד מכוח חוק.

יעקב מרגי: אם רוצים לשנות, אנחנו צריכים לפעול, לכן לא היה במקום.

יפה זילברשץ: רק כשעושים, תוקפים.

יפה זילברשץ: זה בסדר גמור.

יפה זילברשץ: אנחנו נעמוד בזה.

יפה זילברשץ: אני רק רוצה לומר אולי אמירה אחת כי יש לי שתי דקות.

יפה זילברשץ: אני חושבת, בכל הדיון הזה מספרי התלמידים ומי הם התלמידים ואיפה הם לומדים זה לב ליבו של הדבר כי זה באמת מכשיר את הכול.

יפה זילברשץ: אני חושבת שיש כאן איזשהו פספוס מסוים בהכרה של מה שעשתה מהפכת המכללות ומה שעושות המכללות מבחינת הרמה שלהן.

יפה זילברשץ: אני חושבת שעצם העובדה שאנחנו יושבים כאן ומתייחסים למכללות בתור כאילו סוג ב' של השכלה גבוהה, זה ממש שגיאה כי זה בכלל לא נכון.

עודד פורר: לא, אנחנו בוגרים מכללות.

עודד פורר: ממש לא.

יפה זילברשץ: כי אומרים, איך הם לא הגיעו?

יפה זילברשץ: ברגע שאתה פותח הרבה מאוד מכללות ואתה נותן הרבה מאוד אפשרות לסטודנטים ללמוד שם, הם הולכים ללמוד שם, זאת אומרת, זה מה שאתה מצפה.

יפה זילברשץ: אתה לא מצפה לפתוח את כל המכללות האלה ושכולם ילכו לאוניברסיטאות.

יפה זילברשץ: אתה מצפה לפתוח אותן כדי שילכו ללמוד שם.

יפה זילברשץ: אם לפעמים מסתכלים עלינו בתור קשוחים, למה אתם לא פותחים פה ולמה לא בעוד עיירה, זה מתוך אחריות שלא יקום מוסד שיזנב במוסד שכבר קיים, שמנסה להשיג תלמידים, ומצד שני שהוא עצמו יצטרך לרדת לקניבליזם כדי שיהיה לו.

יפה זילברשץ: על האיזון הזה ועל הרצון ועל מודעות ענקית לנושא הפריפריה ועל התקדמות, לא יעד מלא, בנושא של החברה הערבית, אז אנחנו מאוד מודעים לזה.

יפה זילברשץ: אני בסך הכול חושבת שמבחינת מה שרם אמר בעניין שחלק מהסטודנטים רוצים להיות באמת מוכשרים לעניין של התעסוקה, המכללות נתנו כאן מענה מאוד גדול גם בתארים שלא הכרנו, שהם הרבה יותר מעשיים וגם בעובדה שהם איזושהי תחרות מסוימת לסטודנטים באוניברסיטאות ואז האוניברסיטאות מסתכלות באמת על הסטודנט בצורה אחרת מאז שיש מכללות, אז הדברים הם כאן.

יפה זילברשץ: אם, ואתה אני חושבת ניסחת את זה בצורה מאוד מדויקת ואני מסכימה איתך.

יפה זילברשץ: מספר התלמידים, האם הוא קודש, האם הוא לא קודש, זאת שאלה, זאת אומרת, קצת פחות או קצת יותר, אבל אם נצא מנקודת הנחה, נניח שביררנו ואמרנו, לא, אנחנו רוצים לא לרדת במספר התלמידים או אולי מינימום קצת לעלות ולא קצת לרדת, נניח, כי אפשר לדון גם על הדבר הזה, אז בסך הכול מה שאני רוצה להגיד על זה, זה בדיוק מה שהראינו בשקפים.

יפה זילברשץ: יש אוכלוסיות מסוימות עדיין שהאינטליגנציה שלהן קיימת בוודאי והפוטנציאל שלהן ללמוד קיים והן עוד לא הגיעו, זאת אומרת אם יש לך אוכלוסייה ענקית של חרדים שהנתח שלה עוד לא נמצא שם, אז אתה אומר, האוכלוסייה גדלה.

יפה זילברשץ: היא גדלה גם.

יפה זילברשץ: גם האוכלוסייה שאיננה חרדית גדלה במדינת ישראל, אבל ודאי האוכלוסייה החרדית ללא ספק מגדילה את האוכלוסייה במדינת ישראל.

יפה זילברשץ: עד שאתה לא באמת מביא אותה בשוויוניות אל תוך המערכת גם מהזווית הזאת.

עודד פורר: כן, אבל לא מאפשרים להם ללמוד תואר שני.

יפה זילברשץ: לא, לא, לא, זה נקודתי.

יפה זילברשץ: אני מדברת עכשיו במקרו.

יפה זילברשץ: התואר השני הזה לא פותר עדיין את הבעיה.

יפה זילברשץ: הלוואי שהבעיה הייתה תואר שני, לא תואר שני.

יפה זילברשץ: היא בעיה מאוד מורכבת וחבר הכנסת מרגי מלווה אותנו ואנחנו מנסים לפתור אותה.

יפה זילברשץ: זה במענה באמת לשאלה הכוללת לכל הדבר הזה.

יפה זילברשץ: אני חושבת שהייתה כאן הערה מאוד חשובה וחבר הכנסת מאיר כהן ויצא ואני כן רוצה להתייחס על הנושא של הממשק עם התיכונים.

יפה זילברשץ: אני חושבת שהוא באמת חשוב.

יפה זילברשץ: תראו, הוא צודק מאה אחוז ואני חושבת שאין היום פרויקט ואין היום ועדה ואין היום דבר שאנחנו עושים במל"ג/ות"ת, שמשרד החינוך לא יושב איתנו.

יפה זילברשץ: אין דבר כזה.

יפה זילברשץ: אם עשינו הייטק ואם עשינו נשים בהייטק, משרד החינוך היה שם, כי אנחנו מבינים שאם לא יעשו העצמה נשית ואם לא ישלחו נשים לעשות בגרות בפיזיקה ובמדעי המחשב, אין סיכוי שהן יעלו.

יעקב מרגי: אני אומר לך משהו שעולה היום.

יעקב מרגי: התלמידים שלנו הם תלמידים חכמים והיום הידע הוא זמין.

יעקב מרגי: לפעמים יש פלח מקרב תלמידים שהוא מרגיש תחושת מיצוי במהלך לימודיו התיכוניים ואני חושב שיש את הניצנים לאקדמיה, אז צריך להרחיב את זה, להתחיל לאפשר לתלמידים שיכולים ורוצים, ומוסדות החינוך רוצים כבר בשלב התיכון להיכנס למסלול המראה כזה.

יפה זילברשץ: נכון מאוד.

יפה זילברשץ: למשל, יש כבר מקומות ואנחנו גם צריכים להיות מתואמים לא רק עם התיכונים אלא גם עם הצבא, בגלל שאם אתה רוצה באמת לעשות את הסינגריה בין הדברים, יש הרבה מאוד - - - .

יפה זילברשץ: אני אתן שתי דוגמאות ובזה אני אסיים.

יפה זילברשץ: קורסים דיגיטליים שדיברתי עליהם קודם.

יפה זילברשץ: אוניברסיטת תל אביב כדוגמא, מאפשרת לסטודנטים לעשות את הקורסים הדיגיטליים האלה ומבחנים במקום מבחן פסיכומטרי ולקבל קרדיט על לימוד באוניברסיטה, אז כבר הסינגריה מאוד קיימת.

יפה זילברשץ: יש המון דברים שאנחנו כבר עושים לגמרי בממשק.

עודד פורר: אגב, זה באמת צריך לבוא ביחד.

יפה זילברשץ: צבא – אנחנו יושבים עם הצבא בעבודה אינטנסיבית על כל הדברים האלה.

יעקב מרגי: יפה, תודה, יהיו עוד הרבה הזדמנויות להרחיב.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת את מערכת ההשכלה הגבוהה, המרצים, הסטודנטים, כל הסגל והתלמידים שבאים בשערי האקדמיה, לשנה פורייה, שנה מוצלחת.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לפרופ' יפה זילברשץ והצוות הרחב שהגיע וגם לסגן יו"ר המל"ג שנכח בדיון.

יעקב מרגי: לכל מי שתרם כאן לדיון, לכל האורחים שדיברו.

יעקב מרגי: מודים על הסקירה.

יעקב מרגי: הוועדה תדון כבר ביום שני הקרוב בסוגיית השביתה של הסגל במוסדות להשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: במידה ותתבטל השביתה, אז הדיון יתייתר.

יעקב מרגי: הוועדה הצהירה שתקיים תוכנית עבודה של הוועדה במושב הזה ככל שהוא יארך.

יעקב מרגי: במושב הכנסת הנוכחי אנחנו הולכים להקצות נתח גדול יותר להשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: נרד לרזולוציות של כל נושא ונושא שעלה כאן בדיון.

יעקב מרגי: כל נושא הוא דיון בפני עצמו.

יעקב מרגי: תודה רבה לכולם.