ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 855, 2018-10-04 00:00

אלי אלאלוף: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: היום ה-4 לאוקטובר 2018, כ"ה בתשרי, תשע"ט.

אלי אלאלוף: היום יש לנו הצעה לדחיית הצו הקשור למוסדות על תיכוניים, לפי הגדרת החוק.

אלי אלאלוף: כמובן, מדובר במוסדות להשכלה גבוהה.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם, לפי הדיווח שאנחנו קיבלנו, נעשתה עבודה מאוד יפה במגזר הזה יחסית, אבל עם מינוס אחד – והוא בעיניי אנשי המקצוע, אנשי הנציבות ובראשם חוסר ההתייעצות שהייתה עם הגופים הרלבנטיים.

אלי אלאלוף: זה דבר שאי אפשר לוותר עליו, מה גם שזה ייעוץ חינם, גם אם הוא אינטרסנטי, במרכאות, הוא רק לטובת המערכת של הנגישות.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה נושא שאפשר יהיה להתמודד אתו בפרק זמן סביר, שבועות, ואז ניתן יהיה לחזור לדיון ולאשר את בקשת הצו בלוח זמנים שנקבע בדיון עצמו.

אילן גילאון: אני רק רוצה להעיר, אלא אם כן הדברים נעשו באופן מושלם, אז לא צריך היוועצות.

אילן גילאון: ההיוועצות היא איננה תכלית, אבל היא מסייעת כדי לקבל את ההחלטות היותר נכונות אם רוצים לדעת מהם הצרכים.

אלי אלאלוף: זה חובה לפי החוק.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה לא מזיק, זה רק יחזק.

אילן גילאון: בניגוד לקודמים שאולי קצת יותר התייעצו, אבל הגיעו לתוצאות לא טובות.

אילן גילאון: כאן נדמה לי שהתוצאות הן יותר טובות בלי התייעצות.

אלי אלאלוף: בתדרוך שלי גם מהנציבות וגם מאנשי המקצוע שלי, שהצורך בהתייעצות הוא בסיסי, הוא חלק אינטגרלי מדרישות החוק, ולכן, כדאי לעשות את זה.

נדב שמיר: אני מהמועצה להשכלה גבוהה.

נדב שמיר: אכן, אני מסכים שנדרשת התייעצות.

נדב שמיר: ההתייעצות עדיין לא נעשתה בגלל עומס העבודה שהיה כרוך בעריכת הצו – המון פרטים, ולא רצינו להעביר את הנושא להתייעצות כשהדברים לא סגורים ולא מסודרים כמו שצריך.

נדב שמיר: מיד אחרי הדיון הקודם, אנחנו התחלנו באיסוף החומר.

נדב שמיר: מדובר פה בעשרות מוסדות.

נדב שמיר: פנינו וקיבלנו את כל הנתונים.

נדב שמיר: ערכנו את זה בטבלה.

נדב שמיר: קיבלנו את הערות הנציבות באיזשהו שלב, גם התאמנו את הצו להערות הנציבות.

נדב שמיר: למעשה, הגשנו צו בזמן שהיה נקוב בחוק, אבל אחרי זה קיבלנו את הערות הנציבות, והמשכנו וערכנו את הדברים כמו שצריך, לפי ההערות.

נדב שמיר: רק אתמול בצהריים הצלחנו להגיש צו מעודכן.

נדב שמיר: אני חושב שהוא דיי טוב.

נדב שמיר: יש לנו אפילו גירסה יותר מעודכנת מאתמול בערב, אנחנו נעביר את זה לוועדה בהקדם.

נדב שמיר: אני חושב שבסופו של דבר, לכולנו יש מטרה אחת – שהבניינים יהיו מונגשים כמו שצריך.

נדב שמיר: אבל מצד שני, צריך גם לוודא עמידה בחוק.

נדב שמיר: הכי גרוע, זה חוק שאי אפשר לעמוד בו.

נתי ביאליסטוק  כהן: אי אפשר לעמוד בהתייעצות.

נדב שמיר: לא, ההתייעצות תיעשה.

נדב שמיר: לגופו של עניין, אישור הצו, אין מה לעשות.

נדב שמיר: יש בניינים שעדיין ההנגשה שלהם היא מלאה.

נדב שמיר: המוסדות צריכים את הדחייה הזאת.

נדב שמיר: נעשית הרבה עבודה בשטח, אפשר לראות את זה גם בטבלאות שהוגשו.

נדב שמיר: כשכתוב – הנגשה מלאה – הכוונה שהבניין מונגש, לא שנדרשת עוד הנגשה.

נדב שמיר: אנחנו גם פירטנו מה נעשה עד כה, זה היה הרבה עבודה לאסוף את כל החומר הזה.

נדב שמיר: נמצאים גם נציגים מהאוניברסיטאות מהמכללות, שיוכלו יותר לדבר מהשטח מה נעשה – אנחנו בסופו של דבר הרגולטור שרק אוסף את החומר.

אלי אלאלוף: גילוי נאות.

אלי אלאלוף: אני מכיר את שני הנציגים, גם של המוסדות האקדמיים של האוניברסיטאות, וגם של המכללות, היכרות מוערכת ומתמשכת גם עכשיו.

נדב שמיר: אנחנו באמת מבקשים שיינתן איזושהי תקופה של שבוע, שבועיים.

אלי אלאלוף: לא על בסיס ההיכרות.

אלי אלאלוף: ..

נדב שמיר: כנדרש בחוק, גם התייעצות עם הנציבות, עם הארגונים, וגם חידודים אחרונים מול הנציבות.

שמואל הר נוי: אני מנכ"ל המכללה האקדמית צפת, ונציג ור"מ לצורך העניין הזה כאן.

שמואל הר נוי: קודם כל, יש יכולות מאוד גדולה מצד המכללות לתת מענה, בטח מתוך התפיסה החברתית של הנגשת השכלה גבוהה לאוכלוסיות מוחלשות, פריפריאליות וגיאוגרפיות, וזה חלק מהחזון הכולל.

שמואל הר נוי: אנחנו נתקלים בהרבה קשיים, חלק מהמוסדות נמצאים במבנים לשימור, ולא הרבה.

שמואל הר נוי: חלק במבנים שנבנו לפני תחילת המודעות והתקנות, וזה צורך עלויות מאוד גבוהות.

שמואל הר נוי: ברור שכל מבנה שמשופץ עובר הנגשה מלאה.

שמואל הר נוי: אני אומר רק דבר אחד לגבי ההתייעצות.

שמואל הר נוי: לפי מיטב ידיעתי, כמעט לכל מכללה יש יועץ נגישות שהכין - זה נדרש גם על ידי הות"ת, שהכין תכנית שלמה למכללות ופועלים לפיה.

שמואל הר נוי: התכניות האלה הוגשו בעבר לות"ת, ובהתאם לזה אנחנו פועלים.

שמואל הר נוי: אני לא מדבר על תיאום ברמת המטה, אני מדבר ברמה היותר נמוכה, שאנחנו עושים את זה עם יועצי נגישות.

אלי אלאלוף: אני לא יכול להתאפק על הידע שלי על צפת.

אלי אלאלוף: אני מאוד ממליץ לבקר במכללה של צפת, מפני שזה שילוב מדהים של הצלת מבנים היסטוריים, הפיכתם למבנה לשימוש הכי מתקדם אפשרי של היום, ועם נגישות מוחלטת.

אלי אלאלוף: אני מכיר את המקום הזה מארגונים קודמים שלי.

אלי אלאלוף: אני גאה על ההמשכיות המדהימה הזאת שנעשה במקום.

אלי אלאלוף: באמת אני אומר את זה, מפני שמותר לנו להתגאות בדברים שלנו במדינה המדהימה שלנו.

שמואל הר נוי: תראו דוגמה לצפת, והעיר שאני מעריך גם במכללות אחרות.

שמואל הר נוי: אנחנו מפוזרים בכל העיר.

שמואל הר נוי: זאת אומרת, לא תהיה הנגשה מלאה בהגדרה עד שהעיר לא תהיה מונגשת.

שמואל הר נוי: זאת אומרת, ברמה של המבנה.

שמואל הר נוי: אבל לעבור מבניין לבניין, לספרייה או למעבדות, זה ייקח עד 2021, בתקווה שב-2021 העיר צפת תונגש.

עירן טמיר: הבעיה שעוד אין תקנות.

נתי ביאליסטוק  כהן: העיר צפת לא תונגש עד 2021.

אלי אלאלוף: היות וזו החלטה אישית שלי שהשפיעה על המצב של המכללה, אז אני מודה באשמה.

אלי אלאלוף: אבל בסוף העיר צפת זוכה בזכות המכללה להתעוררות מאוד מרשימה.

אלי אלאלוף: נתפלל שצפת תגיע גם לנגישות טובה.

ברוך מרזן: אני סגן נשיא ומנכ"ל אוניברסיטת חיפה, ויו"ר פורום המנכ"לים של ור"ה.

ברוך מרזן: התחלתי ב-1 למאי בתפקיד של יו"ר פורום המנכ"לים.

ברוך מרזן: אני חייב להגיד לכם באופן אישי, שמרבית העיסוק שלי בתקופה הזאת היה בנושא הזה של ההנגשה.

ברוך מרזן: אגיד את הדברים העיקריים.

ברוך מרזן: קיימת שונות מאוד גדולה בין הבניינים והגילאים שלהם.

ברוך מרזן: הטכניון הוקם בשנת 1924, האוניברסיטה העברית ב-1925, ושאר האוניברסיטאות עד 1972.

ברוך מרזן: מרבית הבניינים בכל המוסדות מונגשים, רוב מוחץ של הבניינים מונגש, חסרים הנגשות, אבל אין בניין שאין בו הנגשה.

ברוך מרזן: הנגשה בסיסית קיימת, אם זה שירותי נכים, אם זה חניות, אם זה מעליות, אם זה שיפועים וכיוצא בזה.

ברוך מרזן: בכל אוניברסיטה יש בניינים חדשים.

ברוך מרזן: בחיפה היום יש בניינים חדשים, כולם, כמובן בהנגשה מלאה, זה אנחנו לא מדברים.

ברוך מרזן: הקריטריונים שלפיהם הנגשנו, זה בראש ובראשונה מרחבים ציבוריים, היקף הפעילות והשימוש.

ברוך מרזן: אנחנו ננגיש ומנגישים אודיטוריומים, מקומות שיש סטודנטים רבים, ופחות במקומות, או בעדיפות נמוכה במעבדות שיש שם שניים, שלושה, ארבעה אנשים.

ברוך מרזן: אני מעריך שעד המועד שבו ביקשנו את הארכה, נצליח להנגיש את כל הבניינים.

ברוך מרזן: כולם מייחסים לזה חשיבות רבה מאוד.

ברוך מרזן: אני חושב שהנושא הזה של היוועצות היה פספוס, כמובן שלא הייתה פה שום כוונה רעה.

ברוך מרזן: מבחינת הנציבות, אני יכול להגיד להם שיש להם שגרירים רציניים מאוד באוניברסיטאות, וכל יועצי הנגישות שהם עושים את זה בצורה מאוד קפדנית, הם מייצגים את כל הנושא.

עירן טמיר: אני מרגיש שאנחנו קצת הולכים מבחינת איך שאני רואה את זה, מהכבד ליותר קל, כי מבחינת העבודה על הצו הזה - - -

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לך, שהישיבה הראשונה שלי על הנגישות היה להפחיד אותי, אל תוותר להם להשכלה גבוהה על הדרישות שלהם.

אלי אלאלוף: מאז זה שלוש שנים שאנחנו בוועדה, אני רואה והיא פשוט מדהימה.

עירן טמיר: אין ספק.

עירן טמיר: וגם העבודה על התקנת התקנות עצמה הייתה עבודה עם הרבה מאוד שיתוף פעולה, וגם יעיד על זה חבר הכנסת גילאון.

עירן טמיר: אני חושב שזה בעיניי דוגמה טובה למצב שבו כן נעשית עבודה בשיתוף פעולה.

עירן טמיר: לצערי, היא התחילה טיפה מאוחר באופן יחסי למה שעשינו במצבים הבאים שנגיע אליהם.

עירן טמיר: אבל ללא ספק יש פה עם מה לעבוד.

עירן טמיר: מה שסיכמנו עם המל"ג, אני מקווה שהוועדה תקבל את זה – לתת עוד שבועיים, שלושה כדי להשלים.

עירן טמיר: יש כמה דברים שצריך עוד לסגור מבחינה מהותית.

עירן טמיר: בחלק מהמקומות יש התייחסות לנגישות שירות שזה לא רלבנטי, בחלק אחר של המקומות, יש חוסר בהנגשה חלופית.

עירן טמיר: לא צריך הרבה זמן, אבל בסיכום שלנו עם המל"ג, לתת עוד קצת זמן כדי לאפשר גם את ההתייעצות כמו שצריך, גם את הסגירה של הפערים שהם לא המון, אבל הם פערים מהותיים איפה שיש את הפערים.

עירן טמיר: לדעתי, אז אפשר יהיה – אני מעריך, בדיון מאוד קצר, גם לאשר את הכול בעוד כך וכך זמן.

עירן טמיר: אנחנו בתוך תהליך של תיקונים של חלק מהדברים, חלק גדול תוקן, ויש עוד כמה דברים שצריך עוד לשבת עליהם.

עירן טמיר: נדב אמר שיש משהו שעוד לא הוגש, צריך לראות את זה.

אילן גילאון: רק משפט, שמעתי קודם משלושת הדיונים.

אילן גילאון: אני רוצה שתשים את הדגש בעניין הנגישות, לא על הבניין תמיד.

אילן גילאון: זאת אומרת, אם כל אדם שמגיע אל מוסד להשכלה גבוהה, ותהיה מוגבלותו אשר תהיה, הוא יכול לקבל כל הפונקציות בו.

אילן גילאון: אנחנו לא בעניין הנגשת המבנים, המבנים הם פונקציה של השימוש במבנים, ולכן, זה הדבר המרכזי בהנגשה.

אילן גילאון: כל אדם יגיע למטרה שלו בצורה מושלמת, זה מה שאותנו מעניין.

אילן גילאון: ואם התודעה הזאת מתקבלת, אז החוק הרבה פחות חשוב.

אילן גילאון: הרי למה אנחנו מחוקקים חוקים?

אילן גילאון: חוק הוא ברירת מחדל.

אילן גילאון: אם היו לנו חוק שכל האנשים היו בני אדם, אנחנו לא היינו צריכים שום חוק, הכול בסדר.

אילן גילאון: ולכן, אני חושב שאתם עליתם על זה, לפי תחושתי, כי עסקנו ודנו בעניין הזה, והבנתם את העניין התודעתי של הנגישות.

אילן גילאון: לכן, כמה בניינים אנחנו הנגשנו פחות חשוב.

אילן גילאון: האם יש סטודנט אחד למרות שהנגשנו, לא יכול להגיע, הוא דבר המאז'ורי בדיון הזה.

אלי אלאלוף: אני חייב לציין, ברוב האוניברסיטאות שאני הכרתי פעם כשהייתי פנוי לדברים טובים, אחת התשובות המדהימות, זו האפשרות ללמוד עם אוכלוסייה עם מוגבלויות, במיוחד העיוורים.

נתי ביאליסטוק  כהן: זו עבודה שאנחנו עשינו, שהעמותות עשו.

נתי ביאליסטוק  כהן: אבל בהחלט בשיתוף פעולה עם האוניברסיטאות.

אלי אלאלוף: יש לי בעיה אתך בהיסטוריה, אני בהיסטוריה יש לי ותק.

אלי אלאלוף: שנבין, אני רוצה לחזק, זה לא רק עניין פיזי, זה עניין של מתן אפשרויות לאוכלוסיות עם מוגבלות, ללמוד להשתלב במערך הלימודים, במערך האוניברסיטאות והמוסדות להשכלה גבוהה.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה מאמצים אדירים שממשיכים, ואנחנו רואים את זה.

אילן גילאון: זה נושא לימוד אוניברסיטאי, הנושא של הנגישות.

אילן גילאון: שתבינו, בבית ספר צריכים ללמד את השיעור הזה, שיעור נגישות.

אלי אלאלוף: בטכניון זו עבודה טובה.

אלי אלאלוף: ....

נתי ביאליסטוק  כהן: לפני 30 ומשהו שנה, כשאני הייתי סטודנט - - -

אילן גילאון: אתה נראה טוב לגילך.

נתי ביאליסטוק  כהן: חבל שאני לא יכול ליהנות מזה כשאני מביט במראה.

נתי ביאליסטוק  כהן: לפחות אני רואה את מה שאני מדבר.

נתי ביאליסטוק  כהן: ....

נתי ביאליסטוק  כהן: היינו בכל המערכת האקדמית בישראל - 18 סטודנטים, ונדמה לי ש-16 מהם היו באוניברסיטה העברית.

נתי ביאליסטוק  כהן: היום במערכת האקדמית לישראל על כל גווניה, יש בכל רגע נתון כ-400 סטודנטים עיוורים וליקויי ראייה שעומדים בכל התחומים האפשריים, תתפלאו לשמוע, מרפואה עד עבודה סוציאלית, כל מה שיש בתווך.

נתי ביאליסטוק  כהן: כנראה שבאמת נעשים דברים בתחום האקדמי.

נתי ביאליסטוק  כהן: מעבר לכך, בצו הקודם השר כתב שהוא מגיש את הצו לאחר התייעצות עם ארגונים, גם שר החינוך הגיש את הצו, כתב את אותו דבר, אבל לא עשה לצערי את הנושא של ההתייעצות.

נתי ביאליסטוק  כהן: שוב, גם מדבריהם של נציגי המוסדות האקדמיים, אני חוזר ורוצה להזכיר כל הזמן – רמפה ומפתחים ושירותים הם אינם חזות הכול.

נתי ביאליסטוק  כהן: יש הנגשות פיזיות שנדרשות לאנשים עם מוגבלויות אחרות שאינן מוגבלויות תנועה שהם סם חיים, בטח בקמפוסים הענקיים והגדולים האלה.

נתי ביאליסטוק  כהן: אני מוכרח לחלוק.

נתי ביאליסטוק  כהן: באופן אישי אני יכול לומר, שאני מכיר מספר מקומות שבהם נעשו שיפוצים באגפים שלמים בשנתיים האחרונות, ולא הונגשו פיזית לפי מלוא הצורך שכתוב בתקנות – זה פשוט עניין של סטייט אוף מיינד, של שימת לב ומקצועיות ברוב המקרים.

נתי ביאליסטוק  כהן: אנחנו נשמח במסגרת התייעצות לסייע ולהאיר את הדברים שחסרים בתחום הפיזי בעניין של הנגשה לאנשים עם עיוורון.

נתי ביאליסטוק  כהן: אני לא מתיימר להגיד שאני מבין גם בדברים אחרים, אבל הדברים האלה עדיין חסרים.

נתי ביאליסטוק  כהן: גם אם סטודנט יכול להגיע עם עגלת נכים מהאוטובוס שמוריד אותו בפתח הקמפוס, עד לכל מעבדה שיש, יש גם דברים אחרים וזו לא חזות הכול.

מיכל שיק הרטוב: אני מעמותת נגישות ישראל.

מיכל שיק הרטוב: אני מצטרפת לבקשה של נתי, גם אנחנו נשמח מאוד לסייע ושהתייעצו אתנו, כי אם אני מסתכלת על הצו שהוא הרבה יותר טוב מהצו הקודם שראינו של משרד הבריאות, הוא הרבה יותר מפורט.

מיכל שיק הרטוב: יחד עם זאת, ראיתי בעמוד 12 לגבי איזשהו בניין, שהתאמת תא שירותים שהוא כבר קיים עם שילוט והכוונה, צריך ארבע שנים, ולא כל כך ברור לי.

מיכל שיק הרטוב: יכול להיות שאם נשב עם האנשים ויפרטו וינמקו לנו קצת יותר, יכול להיות שנוכל לסייע ולעזור ולהסביר איך אפשר לעשות את זה בהרבה פחות זמן ולא בארבע שנים.

מיכל שיק הרטוב: זה דורש פה שיפורים, נשמח להתייעצות הזאת.

אלי אלאלוף: תודה.

איתן עמרם: אני יושב ראש הוועדה לקיום זכויות עם מוגבלויות, ויושב ראש עמותת מכון עמרם לקידום זכויות אנשים עם מוגבלויות בהתאם.

איתן עמרם: אני רוצה לבוא ולומר, שהדוח הזה באמת רואים שיפור לאין ערוך, ואפשר להסתכל על שני דברים – קודם כל הוא מלא, יש הסבר לגבי הנגשות בתקופת הביניים.

איתן עמרם: לא שמעתי בכיינות - אין לי כסף, יש לי, עשו.

איתן עמרם: נדרשו, מילאו, ולכן, קל לי מאוד להתייחס לדברים.

איתן עמרם: מהיבט על ממעוף הציפור, אני יכול לומר, כמו שציינה חברתי מיכל שיק, לגופו של עניין, לדוגמה, אם אני מסתכל על עמ' 17 לגבי בניין מעבדות למחקרים, כתוב, שדרושים מאחזים, סימני אזהרה, חסר שילוט פנים.

איתן עמרם: תעריך היעד - נובמבר 19', נראה לי קצת טעות סופר, כי מאחזים זה ארבעה ברגים, מברג והמאחז, יש אותו במלאי, אפשר גם לקנות אותו בכל מיני מקומות.

איתן עמרם: לעומת זאת, אותה דרישה, מאחזים, סימני יד בבניין כיתות ומשרדים – נובמבר 18'.

איתן עמרם: אני חושב שעשו עבודה טובה.

איתן עמרם: עין נוספת באמת תטייב את הדוח הזה, ונראה פה התקדמות.

איתן עמרם: אני השתתפתי בדיונים הקודמים, אני ליוויתי, וכמו שאמר חברי ערן טמיר, זה היה ברוח טובה, נכון, היו קצת כיפופים, הורדות ידיים, אבל הגענו באמת לדבר שהוא טוב.

איתן עמרם: נקודה שנייה, אני רוצה לומר לנציג האוניברסיטאות, לגבי הדרכת המרצים.

איתן עמרם: אני מקבל המון תלונות מעורכי דין שהם סטודנטים באוניברסיטאות השונות שבמהלך השרות או הדרישות שהם מבקשים הנגשות פרטניות, קיים אנטגוניזם מצד המרצה.

איתן עמרם: מבחינתו, אני מצטער, זה מה יש.

איתן עמרם: אני חושב שאם הם יקפידו להדריך אותם ולהסביר להם בשילוב ההנגשות הפיזיות והנגשות השרות, אני חושב שנגיע לנוסחה טובה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: ההתייעצות היא חשובה.

איתן עמרם: אנחנו נשמח להצטרף, אני וחברותיי לוועדה.

אשר רוכברגר: אני מהעמותה "נכה לא חצי בן אדם".

אשר רוכברגר: אני מצטרף לחבריי לגבי הדוח הזה, למרות שאיני עו"ד.

אשר רוכברגר: יש לי הערה, מה קורה אם מבקר או סטודנט רוצה לפנות לרכז נגישות או מורשה נגישות במוסד האקדמי?

אשר רוכברגר: האם הם מפרסמים באתרים, האם אפשר לאתר אותו?

אשר רוכברגר: אם מישהו צריך לבוא לאיזשהו כנס ורוצה לדעת רמת ההנגשה, חניות.

איתן עמרם: חייב להיות מפורסם באתר האינטרנט.

אשר רוכברגר: כן.

אשר רוכברגר: אני יודע את זה מתחום אחר שדיברנו עליו מישיבה קודמת.

אשר רוכברגר: למשל, במערכת הבריאות בבתי החולים לאתר רכז נגישות זו בעיה מאוד קשה.

עירן טמיר: זו הבעיה שאין תקנות.

עירן טמיר: בהשכלה גבוהה יש תקנות, הנושא הזה הוא בתוקף, ולדעתי, רוב המוסדות כן עושים, ומי שלא עושה את זה, יכול לפנות אלינו.

אלי אלאלוף: אני חושב שאפשר לסכם.

אלי אלאלוף: זה דוח שהוא מובן, קרי, ובאמת מברך על העבודה המתואמת בין כל המוסדות ועל הגשת הדוח הזה, שזה אומר שזה ניתן לעשות.

אלי אלאלוף: המוסדות להשכלה גבוהה הם גדולים בכל חלקי הארץ, וזה אומר שזה אפשרי.

אלי אלאלוף: אני מברך אתכם על העבודה הזאת.

אלי אלאלוף: הדוח הזה שהוגש לנו זקוק כפי שנאמר לכמה תיקונים.

אלי אלאלוף: בין המל"ג לבין הנציבות אתם תעשו את ההבהרות הנדרשות וההתייעצות שביקשנו ושמראה שזה כן אפשרי, וזה רק יכול להיות לדעתי לטובה.

אלי אלאלוף: לפי התקנות, אנחנו אמורים לסיים את הדיון ואת התקנות האלה בסוף אוקטובר 2018.

אלי אלאלוף: זאת אומרת, יש לכם כשלושה שבועות לסיים את זה.

אלי אלאלוף: חשבנו לאשר ולדחות באמצעות תרגיל הרביזיה.

אלי אלאלוף: אבל היות והיועצת המשפטית מבקשת שנקיים דיון לאחר שיוגשו התיקונים, אז אני מודיע שנוכל להתכנס בסוף אוקטובר לפרק זמן קצר לאור העבודה האדירה שנעשתה עד עכשיו.

אלי אלאלוף: תודה רבה לכולם.

אלי אלאלוף: ניפגש לפני סוף אוקטובר לאישור סופי של הצו.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.