הוועדה המשותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת הכספים לנושא תקציב הביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 88, 2018-02-26 08:30

אבי דיכטר: בוקר טוב.

אבי דיכטר: אנחנו בדיון של הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון בסדרה של דיונים.

אבי דיכטר: אנחנו מתחילים בדיון הראשון בנושא תקציב מעבר צה"ל לנגב בשיווק ופינוי מחנות צה"ל בשנת 2019, כמובן כחלקה מהדיונים לקראת סיכום והצבעה בנושא התקציב לשנת 2019.

אבי דיכטר: הדיון פתוח.

אבי דיכטר: נא לקחת את זה בחשבון לגבי המתייחסים.

שמואל לטקו: סעיף 102 לתקנון הכנסת.

אבי דיכטר: ואנחנו מתחילים עם משרד הביטחון.

ענת טוקר אלפרט: בוקר טוב.

ענת טוקר אלפרט: נציג לכם.

אבי דיכטר: רק לטובת הפרוטוקול צריך להציג שם.

אבי דיכטר: אין לנו עדיין זיהוי ביומטרי, אז מיקרופון מול הפנים.

ענת טוקר אלפרט: ענת טוקר, רמ"ח תשתיות באגף התכנון והפרישה.

ענת טוקר אלפרט: מה שנעשה, נסקור את המהלך, נדבר על המעבר שלנו דרומה ועל האתגרים שעומדים בפנינו.

ענת טוקר אלפרט: כמו שאתם רואים, המערך הזה, ואתם מכירים גם מוועדות קודמות, המהלך הזה התחיל כבר בשנת 2005.

ענת טוקר אלפרט: הוא מלווה בכמה החלטות ממשלה.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו מתייחסים בעיקר להחלטה 3161 ו-2392.

ענת טוקר אלפרט: אני עוד מעט אפרט על המשמעות שלהן עבורנו, אבל רואים מרצף החלטות שיש פה שילוב מאד יפה בהחלטות בין המעטפת והצרכים של צה"ל לטובת המעבר והנחיות לגבי צה"ל, מה נכון ומתי נכון שיעבור ואיזה גופים נכון שיעברו.

ענת טוקר אלפרט: יש פה למעלה את הציר שהוא יותר צר לנגב והציר התחתון משלב גם את הסכמי שוהם.

ענת טוקר אלפרט: זה שני מהלכים מאד מאד משמעותיים ואני אפרט על שניהם בהמשך.

ענת טוקר אלפרט: בגדול, צה"ל לנגב נוסע ושוהם נמצא כבר גם בתהליכי פינוי משמעותיים, גם של שוהם 1, שוהם 2, שוהם 3 בדרך ואנחנו מקווים שיהיה גם שוהם 4.

ענת טוקר אלפרט: מה הלוגיקה בעצם?

ענת טוקר אלפרט: צה"ל לנגב הוא בעיקרון מהלך שאומר לפנות את מחנות - - - מגלילות וממרכז הארץ.

ענת טוקר אלפרט: הוא מפנה נתחים מרכזיים מצריפין ומקומות אחרים שנמצאים כרגע במרכז, בדגש על אגף התקשוב והוא מייצר בעצם שלושה מחנות גדולים חדשים, כמו ערים קטנות בדרום במחנות קיימים שמתעצמים.

ענת טוקר אלפרט: שוהם הנגב, הלוגיקה בבסיסו היא בעצם פינוי של שטחים שהם שטחי ביקוש גבוהים במרכז הארץ, פינוי של המחנות של צה"ל מאזורי ביקוש והעברה שלהם לאזורים אחרים.

ענת טוקר אלפרט: אני אפרט את זה בהמשך, אבל אם מסתכלים קונקרטית על ההשפעות של החלטה 2392, המשמעות שלה היא פינוי של 8 מחנות נוספים לצה"ל לנגב.

ענת טוקר אלפרט: סדר גודל 8,000 דונם במרכז הארץ.

ענת טוקר אלפרט: אני אדבר אחרי זה על מה זה אומר בהיבט של יחידות הדיור; ושוב, פינוי נתחים מרכזיים מצריפין ומתל השומר, השלמות.

ענת טוקר אלפרט: זה 12 בסיסים שמתעצמים ונמצאים בחלקם בפריפריה.

ענת טוקר אלפרט: לסיכום, יש פה קודם כל נגיעה ב-14 מחנות, בפינוי שלהם.

ענת טוקר אלפרט: פינוי של נתחים מרכזיים מצריפין ומתל השומר והמהלך הזה בסופו של דבר קודם כל מביא לחידוש התשתיות של צה"ל והגברה של האפקטיביות המבצעית, כי בהרבה מקומות זה מביא איתו גם שינויים ארגוניים וגם שינויים טכנולוגיים שמאפשר לנו לייצר גם רציפות יותר טובה וגם תשתית שמביאה לאפקטיביות בפעילות שלנו הרבה יותר טובה.

ענת טוקר אלפרט: זה מאפשר לנו לפנות מחנות מהמרכז באזורים שהם בעדיפות, באזורי ביקוש גבוהים ולתת מענה לצורך הלאומי.

ענת טוקר אלפרט: ויש פה גם הרבה תועלות לאומיות.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו פה בעניין של צה"ל לנגב, כמו שאנחנו רואים אותן, אבל לא רק אנחנו.

ענת טוקר אלפרט: אני מדברת על קריית הדרכה כמקרה בוחן, שאנחנו מבינים שהם מביאים צמיחה גם למשק, גם לפריפריה ואנחנו מאד שמחים להיות חלק מזה.

ענת טוקר אלפרט: אם אני מסתכלת קונקרטית על המקומות שפנינו, אז אתם רואים פה את עיקרי אזורי הפינוי באזורי המרכז.

ענת טוקר אלפרט: בחישוב המשותף שלנו עם רמ"י זה שווה ערך בעצם ליכולת פיתוח של 60,000 יחידות דיור, יש פה גם בתכניות שמועברות, בעצם התכניות שמקודמות לאחר מכן, אז יש פה גם מסחר, גם שירותים ציבוריים וגם אזורי תעסוקה מאד מאד משמעותיים לכל אחד מהמקומות הלאה, כל אחד עם ה - - -

שמואל לטקו: את אומרת פינינו.

שמואל לטקו: עוד לא פיניתם.

ענת טוקר אלפרט: לא, אני אומרת זה חלק.

ענת טוקר אלפרט: המימון של ה - - - הזה יאפשר את השיווק בכל המקומות האלה.

שמואל לטקו: אבל על איזה לו"ז אנחנו מדברים?

ענת טוקר אלפרט: כבר.

ענת טוקר אלפרט: שאלה מצוינת אתה שואל.

ענת טוקר אלפרט: אני כבר אדבר על ציר הזמן.

שמואל לטקו: אוקיי.

ענת טוקר אלפרט: בסופו של דבר אני מסתכלת רגע פנימה, כי השקף הקודם היה יותר להראות את האיזון בין הצרכים הלאומיים לבין הצרכים של צה"ל, אז אנחנו מצד אחד לקחנו את הפרויקטים הגדולים האלה, את המגה פרויקטים האלה כהזדמנות להסתכל פנימה על תפיסות ותהליכים.

ענת טוקר אלפרט: אתם תראו חלק מהפרויקטים משנים את הפרדיגמות אצלנו, של איך נכון לעבוד ובאיזה סוג של תשתית.

ענת טוקר אלפרט: יש פה הזדמנות מאד מאד גדולה לשיפורים טכנולוגיים שנדרשים עם הזמן במקומות שהרגשנו, שראינו שאנחנו פחות נמצאים במקומות שאנחנו צריכים להיות, אתגר מאד שלנו עם ההון האנושי.

ענת טוקר אלפרט: בסוף כל התהליכים וכל השינויים, גם חלק ממה שקורה במדינה, גם קונקרטית מה שקורה בצה"ל, בסוף יש אתגר מאד גדול להשאיר את המצוינים אצלנו ואת האיכותיים אצלנו.

ענת טוקר אלפרט: אני מתייחסת פה בעיקר לאנשי הקבע, אבל לתת מענה הולם גם לחיילי החובה.

ענת טוקר אלפרט: שינוי תרבותי הוא בעיקר סביב ההתייחסות לתשתית.

ענת טוקר אלפרט: אני אתן דוגמא לתשתית, אנחנו מנסים לייצר בכל אחד מהבסיסים אלה אזורי כינוס משותפים, שהם גם נותנים רווחה יותר טובה לחיילים וגם מצופפים את הקרקע באופן הרבה יותר אחראי ומאפשרים לנו לעשות אחזקה יותר יעילה.

ענת טוקר אלפרט: זה גם משנה את התרבות באופן שאנשים מתייחסים לתשתית שבה הם נמצאים וזה גם מאפשר לנו פיקוד הרבה יותר טוב על האנשים שם.

ענת טוקר אלפרט: אני נכנסת בעיקר לצה"ל נגב, אני אדבר אחר כך גם על שוהם.

ענת טוקר אלפרט: יש פה את ציר הזמן.

ענת טוקר אלפרט: מצד אחד איזה מחנות מתפנים על ציר הזמן ומה נבנה על ציר הזמן.

ענת טוקר אלפרט: הקשר הוא לא בהכרח הסכמי, לשאלתך.

ענת טוקר אלפרט: זאת אומרת זה לא שהפינוי של צריפין מביא איתו את הפינוי, את הבנייה של המתקן המודיעיני, אבל בסוף זה חלק מההסכמים וזה תלוי בבשלות של הפרויקט ובמורכבות של הפרויקט.

ענת טוקר אלפרט: אז מה שרואים כאן, זה שבשנת 2016 כבר החל הפינוי של צריפין.

ענת טוקר אלפרט: אני חושבת שראיתם את הפרסומים שהוצאנו גם בתקשורת, דוברות של משרד הביטחון.

ענת טוקר אלפרט: פינוי חלקים מאד מאד משמעותיים בבסיס צריפין.

ענת טוקר אלפרט: בשנת 2016 אושרה ונבנתה קריית ההדרכה, אני אפרט עליה עוד קצת בהמשך.

ענת טוקר אלפרט: מתקן מודיעיני שהושלם בינתיים וגם אוכלס - - -.

ענת טוקר אלפרט: המשך פינוי של צריפין בשנת 2016, הקמה של גדוד הקשר ואגף התקשוב.

ענת טוקר אלפרט: התחלה של הקמה של דטא סנטר, מתקן מחשוב במגבלות מה שמותר להגיד.

ענת טוקר אלפרט: זה הושלם בשנת 2018.

ענת טוקר אלפרט: שנת 2019 היא שנה של הרבה מאד התארגנויות לביצוע במהלך צה"ל לנגב.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו ממשיכים בצפי של 2020 לפינוי של סירקין.

ענת טוקר אלפרט: גם אולם הקמה של קמפוס שמצוי בתוך שכונת רמות בבאר שבע, קמפוס שיש בו סינרגיה מאד טובה עם השכונה בהקשר של תשתיות.

אלי אלאלוף: התחילו לבנות אותו?

ענת טוקר אלפרט: כן.

ענת טוקר אלפרט: התחיל מכרז.

קריאה: המכרז הסתיים.

אמיר אוחנה: תזהרי, יש לך פה באר שבעי.

ענת טוקר אלפרט: סליחה, סליחה, נכון, נכון.

אלי אלאלוף: אם הוא קם אני הייתי אחראי על התכנון שלו.

ענת טוקר אלפרט: נכון, נכון, סליחה.

קריאה: מתחילים עכשיו.

ענת טוקר אלפרט: לא, מתחילים בתהליך המכרז.

ענת טוקר אלפרט: זאת אומרת הבנייה בפועל להערכתנו תהיה בשנת 2019 וההשלמה שלה תהיה בשנת 2020.

ענת טוקר אלפרט: זאת אומרת המועדים שיש פה זה המועדים של האכלוס, אבל הוא כבר בתהליך מכרזי.

קריאה: המכרז הסתיים.

ענת טוקר אלפרט: הגדוד של - - - שגם הוא אמור להיות מאוכלס ב-2020, דטא סנטר נוסף ב-2021 ובהמשך כמו שאתם רואים הפינוי המאסיבי של אזור המרכז, של צריפין והשלישות הראשית.

ענת טוקר אלפרט: סירקין, בסיס - - - ואזורים נוספים יותר - - - יותר חיים.

ענת טוקר אלפרט: שני הפרויקטים המרכזיים שאמורים לקום ב-2023 ולהיות במובצעים, הם נעשים בשיטה של PPP, בשיטה של PFI, זאת אומרת שיש פה - - -

איל בן ראובן: איפה אנחנו עומדים עם המכרזים?

ענת טוקר אלפרט: אני עוד מעט אכנס לזה.

ענת טוקר אלפרט: אגף התקשוב כבר נמצא בתהליך מכרזי וקריית המודיעין, אנחנו סיימנו את הכנת המכרז.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו ממתינים עד שיוסכמו ההיבטים המשלימים כדי לצאת איתו לדרך.

איל בן ראובן: הם בטח יפורטו כאן בהמשך.

אבי דיכטר: כן, מי אדוני?

איציק כהן: איציק, ראש מנהל צה"ל דרומה.

איציק כהן: מבחינת הסטאטוס של המכרזים, אז א', קריית התקשוב, כפי שענת אמרה אנחנו נמצאים בשלב של סגירה פיננסית.

איציק כהן: ממש בימים אלה אנחנו נכריז מי הזוכה.

איציק כהן: להערכתי כבר התחלנו להקים שם את מבנה ההקמה של יחידת ההקמה, מבנה בתוך גב ים.

איציק כהן: להערכתי ביוני אני אכריז מי הזוכה ולקראת אוגוסט יתחיל ביצוע של קריית התקשוב.

איציק כהן: קריית המודיעין, אנחנו נדבר עליה בהמשך.

איציק כהן: לגבי המרה"ס, מרכז ההספקה האחוד, אנחנו כבר מסיימים את המכרז בסוף חודש מרס בשאיפה שב-2019 נתחיל את הבנייה.

איציק כהן: בנייה של שלושה מרכזים לוגיסטיים צפון, מרכז ודרום.

איציק כהן: הפרויקט החמישי שאתמול יצאנו לפיק-יו זה אופק רחב, זה גם העברת הבקו"ם מתל השומר וגם מפקדת זרוע היבשה מקסטינה לעיר רמלה, צמוד לפיקוד העורף.

איציק כהן: אז כפי שאמרתי הפיק-יו יצא אתמול, המכרז מתוכנן לצאת בסוף השנה והאכלוס שלו זה 2024, כשנסיים את זה זה ייתן את השלם שמדברת עליו ענת.

שמואל לטקו: איפה אנחנו לעומת לוחות הזמנים המקוריים בהיבט של תקשוב המודיעין?

ענת טוקר אלפרט: אני אתייחס לזה עוד שנייה.

ענת טוקר אלפרט: אני אתייחס לזה פרויקט, פרויקט, עוד רגע.

ענת טוקר אלפרט: עוד אובר - - - גם בשביל להבין את המיקום היחסי של הפרויקטים, אז אנחנו רואים את קריית המודיעין, קריית התקשוב ואת קריית הרווחה.

ענת טוקר אלפרט: מבחינתנו כל אחד מהפרויקטים בעיקרי המהלך הם הפרויקטים המנופים המשמעותיים ביותר.

ענת טוקר אלפרט: הם מביאים גם מאסה מאד גדולה.

ענת טוקר אלפרט: הם עושים את השינוי הגדול בנוסף למה שאיציק דיבר עליו, על מרה"ס, שינוי תפיסתי ושינוי ארגוני באופן שבו אנחנו מובילים כל אחד מהגופים.

ענת טוקר אלפרט: גם בשיפור אפקטיביות מבצעית והתייעלות יש בכל אחד מהפרויקטים האלה יעדי התייעלות שלנו.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו נכנסים מאד חזק לנושא של התייעלות אנרגטית והתייעלות ארגונית.

ענת טוקר אלפרט: פינוי קרקעות ממרכז הארץ, כמו שאמרתי.

ענת טוקר אלפרט: יש מפעלים ותעשיות לנגב , תעשיות באזור הנגב בעצם, שעוסקים באותם פרויקטים.

ענת טוקר אלפרט: אני אראה לכם חלק מהמספרים בקריית ההדרכה במכוון.

ענת טוקר אלפרט: זאת אומרת חלק מההכוונה של מנכ"ל משרד הביטחון הייתה בעצם להעצים את התעסוקה באזורים האלה גם בתקופת הבנייה וגם בתקופת התפעול.

ענת טוקר אלפרט: יש פה פיתוח ושיפור של תשתיות לאומיות, תוך הבנה שאנחנו חלק מרשת במדינת ישראל, שעכשיו מעצימה את ההסתכלות של ממשלת לישראל דרומה.

ענת טוקר אלפרט: וכמו שאמרתי אתגר ההון האנושי, שימור ההון האנושי, הוא אתגר שנמצא גם כשאנחנו לא עוברים דרומה, אבל כשאנחנו עוברים דרומה זה מחזק את האתגר שלנו מול האנשים.

איל בן ראובן: איפה עומד סיפור מש"א לצפון הצפון?

איציק כהן: זו הייתה רק החלטת ממשלה.

איציק כהן: עדיין זה בדיונים.

ענת טוקר אלפרט: הייתה הצעת מחליטים שבמסגרתה הוחלט להקים צוות שממפה את הניתוח היותר עמוק של המהלך הזה ואנחנו עדיין נמצאים שם.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו עדיין - - -

קריאה: זה לא מסוכם.

קריאה: זאת אומרת עוד לא זז בפועל כלום.

חיים ילין: אגב, התשתית מגיעה לבסיסים?

ענת טוקר אלפרט: בחלק מהם כן.

ענת טוקר אלפרט: בחלק מהם הכנסנו יחד עם מתווה הגז.

חיים ילין: כי אתם קניתם במכרזים חשמל מחברות במקום להביא את הגז אליכם ולייצר לבד את החשמל.

ענת טוקר אלפרט: במקומות שהצלחנו לעשות חיבור למתווה הגז, הכנסנו את זה.

חיים ילין: ואז אתם רוצים לייצר חשמל לבד.

ענת טוקר אלפרט: במקור שהצלחנו להתחבר למתווה הגז, כן.

ענת טוקר אלפרט: יש מקומות שעוד לא הצלחנו להתחבר.

ענת טוקר אלפרט: בסוף הסיפור של מתווה הגז, שאתה צריך להתחייב בדיוק על המועד שבו אתה נכנס, כי אתה משלם על פרק הזמן שאתה עושה את החיבור, בלי להביא את הספק.

ענת טוקר אלפרט: אז ניתחנו את זה.

חיים ילין: זו אותה מדינה, את יודעת?

ענת טוקר אלפרט: כן.

חיים ילין: אה, בסדר.

ענת טוקר אלפרט: לא, אבל זה עולם הבנייה שצריך להתחבר להחלטות רגולטורית.

חיים ילין: אני מבין.

ענת טוקר אלפרט: אז אנחנו ממש על זה.

חיים ילין: לא, כי חבל שחברה תרוויח על חשבון המדינה.

ענת טוקר אלפרט: זה מהסוגיות של - - - גנרציה ו- - - אנחנו לגמרי שם.

ענת ברקו: ובאנרגיית שמש אתם לא תשתמשו בבסיסי צה"ל?

ענת טוקר אלפרט: גם.

ענת ברקו: הגגות יהיו סולאריים?

ענת טוקר אלפרט: גם בגגות.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו גם בוחנים מקומות על קרקע.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו נמצאים בשיח גם עם חברת החשמל, גם עם רשות החשמל לאור הרגולציה חדשה.

ענת טוקר אלפרט: בכל המקומות שאנחנו צריכים למקסם את זה אנחנו נמקסם.

ענת ברקו: חוץ מהמשא"ות לצפון, אין תכנון להעביר שום דבר לצפון כרגע?

איציק כהן: יש את המרה"ז, - - -

ענת ברקו: את מה?

איציק כהן: את מרכז האספקה.

ענת ברקו: זה יהיה בצפון?

איציק כהן: שלוחה אחת תהיה בצפון.

איציק כהן: יש את מש"א לציפורי ויש עוד פרויקטים שעדיין לא הבשילו, אבל אם יהיו, נדבר עליהם.

איציק כהן: כרגע הם לא הבשילו.

ענת טוקר אלפרט: כלומר המרה"ז הוא כבר במכרז, המרה"ז בצפון.

ענת ברקו: איפה בצפון?

איציק כהן: צומת גולני.

עמר בר-לב: אבל עכשיו זה דיון על מעבר צה"ל לנגב.

אבי דיכטר: כן, חברה, שנייה ענת, חברת הכנסת.

ענת ברקו: תסמן לי את השאלות.

אבי דיכטר: ענת את ענת, אנחנו הקצנו לדיון הזה שעה ולכן אני מבקש ב-15 דקות הבאות לעבור איתנו פרויקט-פרויקט.

ענת טוקר אלפרט: זה מה שאני עושה.

אבי דיכטר: לעשות לנו סדר ככל שניתן, בבקשה.

ענת טוקר אלפרט: אני נכנסת לקריית ההדרכה.

ענת טוקר אלפרט: קריית ההדרכה היא מקרה בוחן ואנחנו מתחקרים אותו שנתיים אחרי האכלוס.

ענת טוקר אלפרט: קודם כל אתם רואים את פרק הזמן הקצר.

ענת טוקר אלפרט: בנינו עיר קטנה בצורה מאד מאד משימתית, בפרק זמן מאד מאד קצר שעשה שינוי באופן שבו עושים הדרכה בצה"ל במקום בפיזור בצורה מרוכזת.

ענת טוקר אלפרט: זה מטייב הרבה מאד דברים ומאפשר לייצר תשתית שהיא הרבה יותר טובה לטובת העניין.

ענת טוקר אלפרט: שימוש בסימולאטורים, שימוש בתפיסות מתקדמות.

ענת טוקר אלפרט: קצת על מה זה עשה: אז כשאנחנו ניתחנו את כמות העובדים שבעצם עבדו בפרויקט הזה, אז אתם רואים שרובם היו מאזור הדרום – באר שבע, דימונה וירוחם.

ענת טוקר אלפרט: כשאנחנו מסתכלים על ההזדמנויות העסקיות, כמה קבלנים בנו - - -

אלי אלאלוף: זה בתקופת ההקמה, לא בהמשך.

איציק כהן: חלק זה בהקמה ו-500 כל יום, מדי יום-יום נכנסו לקריית ההדרכה.

ענת טוקר אלפרט: בתפעול.

יונית מרטון רזון: זה ההקמה והקודם היה התפעול, זאת אומרת הוא עכשיו ואפשר לראות.

יונית מרטון רזון: זה 500 עובדים, מרביתם באמת מירוחם, מבאר שבע ומדימונה, אבל יש גם יישובים נוספים בנגב.

יונית מרטון רזון: אלה עובדים באופן קבוע בקריית ההדרכה, עובדים ישירים.

יונית מרטון רזון: יש כמובן גם עובדים עקיפים, אבל אלה מספרים מדויקים.

ענת טוקר אלפרט: אני עוברת לקריית התקשוב.

ענת טוקר אלפרט: יש פה חלק מהתשובות לשאלות ששאלתם קודם.

ענת טוקר אלפרט: סיום המכרז מתכונן לשנת 2018, מה שאנחנו מקווים שנוכל להצליח להכריז על זוכה עוד מעט והאכלוס מיועד ל-2023.

ענת טוקר אלפרט: הקריה הזאת מאכלסת גם את אגף התקשוב וגם גופים נוספים מתוך חיל האוויר.

ענת טוקר אלפרט: הלו"ז פינוי על פי הסכם שוהם היה אפריל 2023.

אלי אלאלוף: חיל האוויר בפנים?

ענת טוקר אלפרט: חיל האוויר – אופק, הגוף המחשובי של חיל האוויר, שיש לו אינטראקציה עם אגף התקשוב קרובה, העברנו אותם לשם.

אלי אלאלוף: כולל הפנימיות?

אלי אלאלוף: כולל ה-600 כניסות?

ענת טוקר אלפרט: זה גוף כגוף.

ענת טוקר אלפרט: זאת אומרת הם נשארים, זה בסיס ראשי של אגף התקשוב.

ענת טוקר אלפרט: הם עובדים עם גוף של חיל האוויר שנמצא בתוכם.

ענת טוקר אלפרט: הם לא מאוחדים, אבל הם באינטראקציה ביניהם.

איל בן ראובן: ופיקוד הדרום, נכון?

איל בן ראובן: גם הוא מפנה שם שטח.

ענת טוקר אלפרט: גם פיקוד הדרום, שמתפנה באמת מהעיר העתיקה בבאר שבע, המפקדה.

ענת טוקר אלפרט: הסטאטוס הוא השלמה של תהליך המכרזי כבר.

ענת טוקר אלפרט: מלווה את הפרויקט הזה וגם פרויקטים נוספים של טרנספורמציה דיגיטאלית, שזה בעיקר יכולת שלנו לרציפות יותר טובה בכל מה שקשור בטכנולוגיה.

ענת טוקר אלפרט: אם אני יכולה לנסח את זה.

ענת טוקר אלפרט: קריית המודיעין, בשורה התחתונה אנחנו מוכנים לצאת למכרז.

ענת טוקר אלפרט: זו קריה אחודה ליחידות טכנולוגיות של אמ"ן שמיועדת להיות בנגב.

אבי דיכטר: מה מעכב את היציאה למכרז?

ענת טוקר אלפרט: אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך של תיווך, מה שרשום פה בסוף, מעטפת משא"ן, דיור ומענה להסעת המונים.

ענת טוקר אלפרט: זה טרם סוכם.

ענת טוקר אלפרט: זה תהליך מואץ שאני מניחה שהוא יושלם במהלך החודש הקרוב על שולחנו של ה - - -

שמואל לטקו: נפתרה הבעיה של התחבורה?

ענת טוקר אלפרט: אנחנו בשיח עדיין.

ענת טוקר אלפרט: יש מקומות שאנחנו - - -

שמואל לטקו: אז איך אפשר להתחיל?

שמואל לטקו: אפשר להתחיל בלי תחבורה?

קריאה: יש תחבורה.

קריאה: אנחנו מקווים שהיא תהיה טובה יותר.

ענת ברקו: אין רכבת.

אבי דיכטר: יש פה את משרד התחבורה?

אבי דיכטר: תיכף נגיע אליך.

ענת טוקר אלפרט: בדיוק.

ענת טוקר אלפרט: אז בואו נדבר עוד מעט על זה.

ענת טוקר אלפרט: עוד שנייה נדבר על התחבורה.

ענת טוקר אלפרט: אני אסכם את זה רגע.

ענת טוקר אלפרט: אני חוזרת לתחבורה ולמעטפת, אבל שם - - - על דיון של אמ"ן לנגב.

ענת טוקר אלפרט: שורה תחתונה, עיקרי הפעילות בשנת 2019, עבודות הקמה של קריית התקשוב.

ענת טוקר אלפרט: זה לא עבודות הקמה, זה היערכות לקראת הקמה, אחרי שיהיה לנו קבלן זוכה.

ענת טוקר אלפרט: ההליך המכרזי של קריית המודיעין, במתקן הכשרות טרום - - - מתחם - - - שדיברתי עליו באזור שכונת רמות.

ענת טוקר אלפרט: הגדוד של עבודות ההקמה של העבודות שיימשכו בשנת 2019 בשני מתקני המחשב באותם דטא סנטרים שנבצע.

ענת טוקר אלפרט: בראשון כבר יש - - -והגירה של מערכות טכנולוגיות.

ענת טוקר אלפרט: זה תהליך מורכב שבו שומרים, מעבירים ממקום למקום ומייצרים רציפות בין המתקנים הקיימים במדינה, והמתקן השני שיתחילו בו עבודות הקמה.

ענת טוקר אלפרט: לבקשת

ענת טוקר אלפרט: כם עשינו זום על הסיפור של ה - - -.

ענת טוקר אלפרט: קודם כל בשביל להצליח במהלך, אנחנו צריכים מעטפת של תחבורה - - -.

ענת טוקר אלפרט: כמו כל גוף שמייצר הגירה משמעותית ממקום למקום וכמו תהליכים דומים שקרו במדינה בהקשרים של דרומה.

ענת טוקר אלפרט: בסופו של דבר ההחלטה על המעבר היא החלטה פיקודית.

ענת טוקר אלפרט: האנשים שלנו יעברו לשם.

ענת טוקר אלפרט: המעטפת שתינתן שם היא מעטפת שצריכה להיות תומכת אזרחים.

ענת טוקר אלפרט: מרחב הפתרונות בתחבורה.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו רואים בראייה עתידית שהפתרון צריך להיות מבוסס על תחבורה - - -

אבי דיכטר: אנחנו זה משרד הביטחון?

ענת טוקר אלפרט: אנחנו, משרד הביטחון, כן.

ענת טוקר אלפרט: הדעה פה היא דעה אחת.

ענת טוקר אלפרט: משרד הביטחון וצה"ל.

חיים ילין: גם באוצר.

חיים ילין: האוצר מת על זה.

יוני בן הרוש: את מדברת כרגע רק על הבעיה של אמ"ן, נכון?

ענת טוקר אלפרט: לא.

יוני בן הרוש: כי תקשוב, אבל הם יושבים סמוך לרכבת.

ענת טוקר אלפרט: יש משהו בדבריך, אבל כשאני מסתכלת על המהלך, אז המהלך הזה צריך לכלול את היכולת שלנו להביא את האנשים מנקודה לנקודה והדרך החכמה יותר להסתכל על זה בעינינו, זה להסתכל על הציר והנקודות שנמצאות ביניהם, כי בסוף אנחנו חלק ממהלך שצריך להביא אנשים.

יוני בן הרוש: אז הבעיה היא בין הנקודות.

ענת טוקר אלפרט: אני אדבר עוד מעט פרויקט פרויקט.

ענת טוקר אלפרט: שתי המעטפות הנוספות הן משא"ן בדיור.

ענת טוקר אלפרט: שלושת הדברים האלה ביחד ולתקשוב ולגופים אחרים שסקרתי על ציר הזמן, שכבר עברו דרומה, צה"ל כבר עבר דרומה, לא התקבלה עדיין שום - - -

קריאה: עם כל הכבוד, נשים פה כוכבית שיש מומחים להסעת המונים, זאת תורה שלמה והמומחים הם ממשרד התחבורה.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו עוד מעט נשמע את זה בשמחה.

ענת טוקר אלפרט: הפתרון האחרון כמו שאמרתי הוא שילוב של תחבורה רכבתית.

עמר בר-לב: תחבורה יום יומית?

ענת טוקר אלפרט: יום יומית, כן.

ענת טוקר אלפרט: אני אגיב גם על זה.

ענת טוקר אלפרט: תנו לי רגע לסיים ואני אשמח לענות על כל שאלה.

ענת טוקר אלפרט: הפתרונות לקהילת המודיעין - - -

עמר בר-לב: מה קרה לכם - - -

אמיר אוחנה: אם - - -

אבי דיכטר: חברה, חברי הכנסת, בניגוד לאופי, נא להיות בשקט.

אבי דיכטר: בבקשה.

ענת טוקר אלפרט: הפתרונות לקהילת המודיעין הם חלק מרשת תחבורתית לאומית בראייתנו.

ענת טוקר אלפרט: זה חלק ממהלך שלם שאמור לתמוך דרומה.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו מעדיפים את איכות הנסיעה אל מול זמן ההגעה, בגלל שאנחנו מבינים שהאנשים שלנו צריכים להיות על הקו, שזה לא רק האנשים שלנו.

ענת טוקר אלפרט: אני אגיד בסוגריים, ההחלטה להוריד את האנשים דרומה היא החלטה ציבורית.

ענת טוקר אלפרט: החלטה של מה עושה משרת קבע, לא החיילים, בסדר?

ענת טוקר אלפרט: משרת הקבע.

ענת טוקר אלפרט: מה הוא עושה עם המשפחה שלו בסיפור הזה, האם הם עוברים איתו, לא עוברים איתו, היא לא קשורה להחלטה פיקודית.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו לא יכולים לפקוד על המשפחות לעבור - - -

עמר בר-לב: לא רק זה.

עמר בר-לב: אם הוא מחליט להמשיך בשירות קבע או הוא מחליט לעבור לשוק הפרטי.

עמר בר-לב: זו החלטה אישית שלו.

עמר בר-לב: זה לא רק המשפחה.

ענת טוקר אלפרט: זה נכון.

ענת טוקר אלפרט: ועכשיו אנחנו רואים שיש פה הזדמנות למצות אינטרסים רחב יותר מגיבוש הפתרונות.

ענת טוקר אלפרט: רחב ממה שיצאנו איתו לדרך במקור לפני כמה שנים ושם אנחנו נמצאים.

ענת טוקר אלפרט: כמו שאמרתי זה טרם סוכם.

עמר בר-לב: את יכולה להסביר שעשיתם סקרים אצל אנשי קבע והם אמרו, אנחנו לא נרד אם אנחנו נצטרך להיות שעתיים לכל כיוון בכל כיוון.

אבי דיכטר: כן ענת, בבקשה.

ענת טוקר אלפרט: אני מראה פה התחלה של חשיבה שעשינו לגבי התפיסה שלנו, שבסוף החיבור הרכבתי לצומת שוקת, הוא חלק מרשת לאומית שאפשר למקסם בה אינטרסים משותפים למדינה ולצה"ל ובסוף צריכה להיות דרך אפקטיבית להביא את האנשים לצומת שוקת, כי זה המקום הנכון שזה יהיה בו.

ענת טוקר אלפרט: העקרונות של המעטפת – אני עוברת למעטפת וכרגע - - - כי אמרנו שזה לא רק על תחבורה.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו מתייחסים למענק מסוים שיינתן לכלל המשרתים בכלל הקבע.

ענת טוקר אלפרט: כמו שאמרתי, הניואנס שנוצר לאמ"ן לנגב נוצר בגלל שזה המכרז האחרון שעוד נותר שעוד לא יצאנו איתו לדרך.

ענת טוקר אלפרט: זה נכון שהאוכלוסייה של אמ"ן היא אוכלוסייה מאתגרת יותר בגלל ההזדמנויות בהיבט שימור ההון האנושי, בגלל ההזדמנויות התעסקותיות שיש להם.

ענת טוקר אלפרט: אבל בסוף המהלך הוא מהלך שכולל לא רק את אמ"ן לנגב, המענק צריך לכלל המשרתים בכלל הקריות.

ענת טוקר אלפרט: ברור לנו שצריכה להיות דיפרנציאציה בין הדרגות למערכים, אבל צריך להיות מענק שהוא משמעותי, זמני, פשוט לפרק זמן הראשוני של המעבר ואני מדברת גם על התא המשפחתי, כי אי אפשר לנתק את זה.

ענת טוקר אלפרט: בסוף אנחנו יכולים לפקוד על אנשינו, אנחנו לא יכולים לפקוד על משפחותיהם.

ענת טוקר אלפרט: זה לא עובד במדינה דמוקרטית.

ענת טוקר אלפרט: קצת על המרכיבים.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו התייחסנו במרכיבים גם לשימור ההון, גם ליכולת השינוע שלהם וגם למגורים.

ענת טוקר אלפרט: בסוף, בין אם המשפחה – הרצון שלנו הוא שזה יהיה תהליך שעם השנים יביא למגורים באזור הדרום ויעודד את האנשים לגור.

ענת טוקר אלפרט: אנחנו חושבים שכל המרכיבים – התחבורה, המעטפת משא"ן וההיבטים של הדיור – כל המרכיבים האלה ביחד יכולים לעשות מהלך שימקסם את המעבר גם עבור האנשים וגם עבור המדינה שאנחנו חלק ממנה.

ענת טוקר אלפרט: כשאני מסכמת את צה"ל לנגב אז בקריית ההדרכה – אכלוס מלא הושלם, תקשוב – בתהליך מכרזי.

ענת טוקר אלפרט: יש לנו גדודים שאמורים להסתיים בשנת 2017 ופרויקטים טכנולוגיים שגם תומכים את אותה הקמות של הדטא סנטרים שדיברתי עליהם קודם, אבל גם עומדים בזכות עצמם.

ענת טוקר אלפרט: קריית המודיעין – אנחנו מוכנים ליציאה לדרך ואנחנו נמצאים לדעתי בפיינל של סיכום המעטפות, כדי שאפשר יהיה לעשות את זה.

ענת טוקר אלפרט: שורה תחתונה: אנחנו מאד רגילים לעבור דרומה.

ענת טוקר אלפרט: חלק כבר ביצענו.

ענת טוקר אלפרט: זה מהלך שאנחנו רואים בו מהלך מאד משמעותי.

ענת טוקר אלפרט: הוא חלק ממהלך לאומי ואנחנו בשורה התחתונה כבר שם.

ענת טוקר אלפרט: אני אעבור בבריף על שוהם.

ענת טוקר אלפרט: בסוף יש פה את אותו ציר זמן עם אותה לוגיקה פחות או יותר שראיתם קודם בצה"ל לנגב.

ענת טוקר אלפרט: למטה זה המחנות שמתפנים ולמעלה - - - היעד.

ענת טוקר אלפרט: אתם רואים שיש פה פינוי מאסיבי של צריפין שהתחיל בשנת 2016, ממשיך לאזור של סירקין, תל השומר - - -

אמיר אוחנה: מה זה אדום ומה זה ירוק?

ענת טוקר אלפרט: האדום זה דברים שטרם החלו – 2023, כתום שכבר נמצא בתהליך והירוק שאנחנו כבר נמצאים על הגל, כי חלק מהדברים כבר בוצעו.

אמיר אוחנה: יש גם כתום?

ענת טוקר אלפרט: כן, יש פה גם כתום.

ענת טוקר אלפרט: הבסיסים שנמצאים בירוק הם בסיסים שבסופו של דבר הם יביאו לפינוי מלא והפינוי החלקי הוא פינוי בפרוסות.

ענת טוקר אלפרט: למעלה מה שרואים זה את אותם פרויקטים שקורים בשוהם.

ענת טוקר אלפרט: יש פה גם פרויקטים שהם לא נגב, אבל אני בכל זאת מציינת אותם – שדה דב וצריפין.

ענת טוקר אלפרט: גדעונים באגף התקשוב, זה בסיס שנמצא ליד צריפין.

ענת טוקר אלפרט: פינוי של שדה דוב, שועה ו - - - זה בסיס יחידת חילוץ.

ענת טוקר אלפרט: נווה צדק זה פרויקט שהוא הקמה של קריה משפטית שכוללת בתי כלא ואת הפרקליטות, למקום ראוי אחד.

ענת טוקר אלפרט: גדוד הובלה עמוס.

שמואל לטקו: אני לא רואה פה את גלילות בפרויקטים.

איציק כהן: בשקף הקודם.

ענת טוקר אלפרט: - - - סטנדרט אחרי הבג"ץ.

שמואל לטקו: איפה נעלם גלילות בשקף הזה?

ענת טוקר אלפרט: הוא בצה"ל לנגב.

ענת טוקר אלפרט: הוא מהווה מקור למעבר של אמ"ן לנגב, אז הוא היה בצה"ל לנגב.

אמיר אוחנה: בהקשר של צריפין, הרי היא נמצאת בשני צידי הכביש.

אמיר אוחנה: אתם מתמקדים קודם בצד אחד לרוקן אותו ואז - - -

איציק כהן: זה גדעונים שנפתח.

אמיר אוחנה: מתי יושלם הצד של ראשון לצורך העניין?

ענת טוקר אלפרט: 2024.

אמיר אוחנה: ואז מתחילים עם הצד השני?

איציק כהן: לא, הצד השני נשאר.

איציק כהן: גדעונים בכל מקרה נשאר.

ענת טוקר אלפרט: גדעונים בכל מקרה נשאר.

ענת טוקר אלפרט: בצד השני נשאר.

ענת טוקר אלפרט: צריפין, אם אתה תסתובב שם עכשיו, הוא מתחיל להיראות כמו אזור - - -

אבי דיכטר: כן, אלי, שנייה.

ענת טוקר אלפרט: עיקרי הפעילות שצפויה לנו בשנת 2019 זה אותו מרה"ס באופק רחב שאיציק דיבר עליו.

ענת טוקר אלפרט: הפרויקטים שדיברתי עליהם פה הם בעצם המשך עבודות הקמה.

ענת טוקר אלפרט: לסיכום שוהם 2018, בהיבטי שוהם 2018 זה השנה שאנחנו עוברים בה בעצם מתכנון לביצוע.

ענת טוקר אלפרט: יש פה הרבה מאד פרויקטים שיוצאים מהניירות לטרקטורים והפרויקטים הגדולים שבהם, ה-PFI, הם מבחינה כספית, אבל בסוף יש פה מהלכים שהם מאד מאד משמעותיים לגופים שעוברים והם מוכנים, גם אם הם ב - - -

איל בן ראובן: בסוף נשמע גם את האוצר?

אבי דיכטר: רק שנייה.

אבי דיכטר: אלי, רצית לשאול שאלה.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: הייתה לי הזכות ללוות את הפרויקט משנת 2005.

אלי אלאלוף: - - - קרן רש"י תכננו את קריית ההדרכה ברמות, זה פרויקט שלנו ולמדנו את הנושא של העברת צה"ל לנגב.

אלי אלאלוף: אני אגיד משפט לא נעים.

אלי אלאלוף: החברה האזרחית כמעט ולא נהנית מהמעבר לדרום.

אלי אלאלוף: אחת הסיבות לאי ירידה לדרום של אנשים מהמרכז, בין היתר זה בגלל החינוך.

אלי אלאלוף: הובטח שיהיה תקציב מיוחד להעלאת רמת החינוך בדרום.

אלי אלאלוף: הובטח.

אלי אלאלוף: יש כמה פירורים פה ושם.

אלי אלאלוף: הובטח גם לשפר את התרבות בגלל שזה חי תרבות של אנשים שרגילים לרמה מסוימת.

אלי אלאלוף: גם כן, מתקרב לאפס.

אלי אלאלוף: שלישית, הרכוש הכי גדול שהיה לנגב זה היו הקרקעות שלו.

אלי אלאלוף: נלקחות הקרקעות ומתעשרים במרכז.

אלי אלאלוף: זה אומר שהפיתוח הכלכלי של הנגב, שהיה יכול להנות מהמעבר האדיר הזה, שהוא חיובי והוא מצוין, לאומי כמו שהיא אמרה, הוא לא נראה.

אלי אלאלוף: אז אם לא היו תשתיות בגלל שצה"ל צריך כבישים, אז יש כבישים.

אלי אלאלוף: צריך רכבת, אז יתכננו את הרכבת המטורפת ביותר.

אמיר אוחנה: כדי שיוכלו להמשיך לגור במרכז ולבוא לשם.

אלי אלאלוף: כן, ולכן שאלתי את השאלה האם זה תחבורה יומית או אחרת.

אלי אלאלוף: לכן אני חייב להגיד, למרות שאנחנו בוועדת חוץ וביטחון, כאזרח של הנגב, תושב באר שבע, אנחנו לא מרגישים שום דבר כאזרחים מהמעבר הזה ואני חושב שזה בניגוד להחלטות הממשלה.

אלי אלאלוף: בהתחלה אני התוודעתי לתכנית כשהיה שר הביטחון אהוד ברק שאמר יאללה, לך תבדוק מה עושים כדי שתגיד לנו.

אלי אלאלוף: אז באמת יצא מהפגישה הזאת התכנון של קריית החינוך של חיל המודיעין, שזו יוזמה שלנו.

אלי אלאלוף: זו לא יוזמה שהייתה מתוכננת.

אלי אלאלוף: לכן אני חושב שגם כוועדת חוץ וביטחון חייבים לקיים דיון ולראות מה הן ההשלכות האמיתיות שהזזנו את הטכני של חיל האוויר בבאר שבע לשכונה שלי, איפה שאני גר כבר 35 שנה.

אלי אלאלוף: הפכו את זה לפארק של 300 וילות, גרוש אחד לא נשאר בשכונה.

אלי אלאלוף: חיל האוויר העביר את הטכני המקומי, קיבל טכני חדש מאפס, זה מדהים, ב-150 מיליון שקלים ולא השכונה ולא באר שבע נהנים משום דבר.

אלי אלאלוף: זאת אומרת אני חוזר ואומר, המהלך הזה הוא אדיר, הוא נכון, אבל שלא הבטיחו שההתעשרות מהמהלך הזה היא במרכז הארץ.

אלי אלאלוף: תמיד רואים את הדברים האלה ואין כמו צה"ל כדי לשנות את זה.

אלי אלאלוף: לא במקרה שאלתי כמה עובדים יש.

אלי אלאלוף: זה בדיחה 500 עובדים, אני חייב להגיד לכם.

אלי אלאלוף: התהליך יהיה נכון, אולי בעוד 10 שנים ואולי בעוד 20 שנה יתחילו המהנדסים שמתפנקים בתל אביב, קרוב למקום העבודה השני שלהם, יצמחו בלב.

אלי אלאלוף: אם לא יבואו מהמרכז, רק אם יצמחו מהמקום.

אלי אלאלוף: לכן צריך לעשות שינוי מהותי במערכת החינוך, שינוי מהותי במערכת התרבות.

אלי אלאלוף: יש כבר שינוי טוב בנושא בריאות, אבל בלי כל הדברים האלה אין שום סיבה שהצפונבונים מהצפון שם, יבואו - - -

קריאה: לא, לא - - -

אלי אלאלוף: אתה יכול לחזור הביתה.

אלי אלאלוף: אתה מוזמן.

אלי אלאלוף: הוא מבאר שבע.

אלי אלאלוף: הוא יחזור לנגב ויעזור לנגב להתפתח.

אמיר אוחנה: אדוני, ההערה שלי היא יותר כלפי האוצר, לא כלפי משרד הביטחון.

אלי אלאלוף: לא, לא.

אלי אלאלוף: אני אומר לכולם.

אלי אלאלוף: משרד הביטחון יש לו את היכולת לשכנע את כל העולם.

אלי אלאלוף: זו האחריות שלו.

אלי אלאלוף: זו הייתה האחריות של המנהלת של הנגב שתוכננה ויש מקום לזה.

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: האוצר.

אבי דיכטר: אולי אנחנו רוצים רגע להבין את הסיפור של התחבורה, כי אנחנו כל פעם תופרים אותו מכאן ומכאן.

אבי דיכטר: בבקשה אדוני.

יעקב בליטשטיין: טוב, שמי קובי בליטשטיין ואני משנה למנכ"ל משרד התחבורה וסמנכ"ל התשתיות.

יעקב בליטשטיין: אנחנו כבר נמצאים בדיונים עם משרד הביטחון הרבה זמן על הסוגיה של התחבורה.

יעקב בליטשטיין: אנחנו חושבים שהפתרון התחבורתי הטוב ביותר זה הסעות דור טו דור לחיילים מהמרכז לכיוון באר שבע.

יעקב בליטשטיין: יש לנו עבודה.

יעקב בליטשטיין: בהנחה ואכן התיאוריה היא שצריכים לקחת כל יום ולהזיז את החיילים מהמרכז לדרום, למרות שאני חושב שהכוונה במקור הייתה שתהיה השתקעות יותר של החיילים והקצינים האלה בדרום, אבל בהנחה שאנחנו הולכים לשיטה הזאת שאנחנו צריכים לנייד אנשים מהמרכז לדרום, אז עבור החיילים עצמם הפתרון הטוב ביותר הוא הסעות דור טו דור ומערך היסעים שלם מהמרכז לדרום.

יעקב בליטשטיין: יש לנו עבודה ואנחנו יכולים להציג אותה גם פה אם צריך.

חיים ילין: אמזון מגיע עוד מעט אלינו למדינת ישראל.

חיים ילין: אולי הם מוכנים להביא כל חייל לבסיס.

חיים ילין: מדהים.

אבי דיכטר: חיים, אנחנו לא עוברים לפתרונות יצירתיים.

אבי דיכטר: אנחנו רק בפתרונות פשוטים: רכבות, אוטובוסים.

חיים ילין: ועדת חוץ וביטחון, רחפנים, לא?

יעקב בליטשטיין: יש לנו פה עבודה מסודרת, שאנחנו יכולים להציג אותה פה, להראות את החיסכון בזמן לחייל ואת הנוחות.

יעקב בליטשטיין: בסך הכל צריך לזכור-.

יעקב בליטשטיין: זה למול חלופת הרכבת.

יעקב בליטשטיין: אני חושב שבכלל צריכים לנתק אחת ולתמיד את הסוגיה של הרכבת מהמעבר.

ענת ברקו: באמת?

ענת ברקו: למה?

יעקב בליטשטיין: רק שנייה.

יעקב בליטשטיין: אני לא חושב שיש תלות ביניהם, כי הפתרון התחבורתי הטוב ביותר עבור החיילים עצמם הוא פתרון בהסעות.

יעקב בליטשטיין: זה מקצר להם לוחות הזמנים, זה מונע מהם את המעברים.

יעקב בליטשטיין: צריכים לזכור שהחיילים לא גרים על המסילה אלא הם צריכים להגיע למסילה ורק תנועה מהבית למסילה זה בממוצע חצי שעה ואחרי זה שהם מגיעים לבסיס עצמו הם צריכים להגיע גם מהתחנה, שכמובן לא תהיה בתוך הבסיס אלא מחוץ לבסיס, לבסיסים עצמם.

יעקב בליטשטיין: זה בסיסים ענקיים.

יעקב בליטשטיין: זה לא תנועה רגלית, ולכן מדובר פה לפחות בשני מעברים לכל חייל בסופו של דבר וזה מאריך.

יעקב בליטשטיין: הדבר הזה גם - - -

ענת ברקו: אתה יודע שזה לא מה שהחיילים חושבים.

ענת ברקו: אתה יודע את זה שבסופו של דבר חיילים - - -

יעקב בליטשטיין: לא, אני חושב ש - - -

ענת ברקו: אני שומעת את זה.

יעקב בליטשטיין: אבל אנחנו יודעים את זה.

ענת ברקו: אנחנו רואים מה שקורה.

ענת ברקו: חיילים מעדיפים להשתמש ברכבת ואם יהיו מתוך הרכבת, כמו בכל מדינה נורמאלית, הסעות לכל מיני מקומות או תחבורה למרכזים, אז יהיה יותר גם כאן, אבל להגיד שההסעות מקצרות זמן, זה לא מקצר ואז המון פעמים לוקחים את האוטובוסים לכל מיני דברים אחרים ובסוף אין להם הסעות.

אבי דיכטר: שנייה, חברי הכנסת, אנחנו רוצים לשמוע.

יעקב בליטשטיין: גברתי, אני לא מתווכח כי בסוף הדבר מגובש בתחזיות שאנחנו עושים ועבודה מקצועית והמספרים זה עובדות.

יעקב בליטשטיין: למה אנחנו צריכים להתווכח על זה?

אבי דיכטר: אני רוצה רגע להבין, בינך לבין משרד הביטחון - - -

יעקב בליטשטיין: רגע, אני רוצה לקצר עכשיו.

אבי דיכטר: אני רוצה להבין, שנייה.

אבי דיכטר: לענייננו, משרד הביטחון הציג, ענת הציגה פה תרשים מאד ברור שאם אני מבין נכון הוא בכלל התניה.

אבי דיכטר: אני צודק בפרשנות של השקף שלך?

קריאה: עם הקיטבג או בלי הקיטבג?

אבי דיכטר: שאם אין התניה.

איציק כהן: עמדת משרד הביטחון לצאת למכרז עם שלוש המעטפות: תחבורה, משא"ן ומגורים.

איציק כהן: אם יהיה לנו את המעטפות האלה, אנחנו - - -

אבי דיכטר: בהיעדר מעטפת לשביעות רצונכם, אם אני מבין המחלוקת היא לא פתורה.

איציק כהן: זה יהיה מאד בעייתי, כן.

איציק כהן: זו עמדת שר הביטחון.

איציק כהן: זה יהיה מאד בעייתי.

יעקב בליטשטיין: אני רוצה לומר שהדבר הזה כרגע - - -

ענת ברקו: למה צריכים להגיע לקריית ההדרכה?

יעקב בליטשטיין: הדבר הזה נמצא כרגע בדיונים וכפי שאיציק בטח יסביר, או שיפרט, אז הוא יודע שהיו דיונים ברשות ראש הממשלה על הנושא הזה וכרגע ההחלטה היא שתוך 45 יום מאיזה שהוא מועד, שאני מבין שמשרד הביטוח כרגע ביקש לדחות אותו, תהיה בחירה בכלל היכן להציב את בסיס קריית המודיעין, שהוא למעשה אולי הנושא ב - - -

עמר בר-לב: לא, ממש לא.

עמר בר-לב: היו כאן אנשי משרד הביטחון לפני יומיים.

עמר בר-לב: מישהו העלה בשנייה את מה שאתה אומר ואמרו חד משמעית יש החלטה וההחלטה קיימת.

יעקב בליטשטיין: אז איציק פה - - -

חיים ילין: אי אפשר - - -

אבי דיכטר: שנייה, רגע, אבל אפשר לשמוע תשובה ממשרד הביטחון, עמר.

עמר בר-לב: כן, אבי, אבל זה כאילו לא מתייחס לדיונים שהיו כאן.

עמר בר-לב: הציגו לנו כאן משרד הביטחון.

אבי דיכטר: אבל בואו נשמע את התשובה.

עמר בר-לב: היו מספרים של עשרות ומאות אוטובוסים שעולים ויורדים וכן הלא.

עמר בר-לב: ה הציגו לנו בצורה מפורטת.

עמר בר-לב: יש כמו שאמרת חילוקי דעות עמוקים בין משרד הביטחון למשרד התחבורה.

עמר בר-לב: כל אחד מציג משהו אחר ואני חושב שהתפקיד שלנו - - -

אבי דיכטר: לא, אבל מעבר לזה.

אבי דיכטר: לכן הקשבתי רוב קשב למה שאיציק אמר ושאלתי את השאלה וקיבלנו תשובה.

אבי דיכטר: שאלתי האם יש התניה בין היציאה לדרך ואיציק אמר שההתניה היא מובהקת.

אבי דיכטר: הווה אומר אם אין שלוש מעטפות, אין יציאה לדרך.

אבי דיכטר: אני צודק?

איציק כהן: אכן כן.

איציק כהן: אנחנו נמצאים כמו שאמרתי ב - - -

חיים ילין: זה נשמע מאד לא טוב שלוש מעטפות, כבוד יושב הראש.

אבי דיכטר: תשמע, תלוי באיזה מקום אתה - - -

ענת ברקו: כל אחד ומה שיש לו בראש.

אבי דיכטר: כן.

קריאה: מעטפות דווקא זה בסדר, המסרונים זה פחות טוב.

איציק כהן: כמו שנאמר על ידי קובי, צריך להיות דיון אצל ראש הממשלה.

איציק כהן: אנחנו בתוך ה-45 יום.

איציק כהן: ראש הממשלה נתן לעשות איזו שהיא עבודת מטה נוספת, לבחון חלופות.

איציק כהן: נתנו לנו כל מיני שטחים חדשים נוספים, צפון באר שבע וכל מיני חלופות.

איציק כהן: אנחנו כרגע בחנו את כל החלופות.

חיים ילין: נתנו לכם את הבסיס ל - - -

אבי דיכטר: אבל חיים, תנו לו רגע לסיים.

איציק כהן: אני אומר שזה מה שנותר לנו לעשות, בדיקה נוספת לחלופות.

איציק כהן: בדקנו, אנחנו די מגובשים, עמדתנו ברורה.

איציק כהן: אנחנו נחזור חזרה לשולחנו של ראש הממשלה, נגיד את עמדת משרד הביטחון ובסך הכל - - -

ענת ברקו: אבי, אני רוצה להתייחס לזה.

חיים ילין: סליחה, כבוד יושב הראש, בתפיסה הזאת נחזיר את כל הבסיסים בחזרה למרכז, כי כל האוכלוסייה חלשה.

חיים ילין: אתה לא מזיז - - -

איציק כהן: אבל מישהו אמר שאנחנו מזיזים?

איציק כהן: אני לא אמרתי שאנחנו מזיזים.

ענת ברקו: אבי?

אבי דיכטר: כן, רגע אחת.

אבי דיכטר: סיימת איציק?

ענת ברקו: אני רוצה - - -

אבי דיכטר: רגע, אני רוצה להבין, משרד התחבורה סיימת את הדברים?

ענת ברקו: אני רוצה לשאול אותו - - -

אבי דיכטר: שנייה, שנייה.

יעקב בליטשטיין: אני יכול להציג את הדברים במצגת ואז אנחנו - - -

חיים ילין: לא, אבל יש לי שאלה.

אבי דיכטר: לא, לא, לא, שנייה אחת, חיים, שנייה.

חיים ילין: אבל שאלה.

אבי דיכטר: רגע, הוא עוד לא אמר, אתה כבר שואל שאלה?

חיים ילין: לא, כי כבר היינו במצגת.

אבי דיכטר: רגע אחד, אני רוצה להבין.

יעקב בליטשטיין: אם כולכם ראיתם אותה - - -

אבי דיכטר: רגע יעקב, אני רוצה להבין.

אבי דיכטר: הייתה כאן הצגה של משרד התחבורה, זו אותה מצגת?

קריאה: נכון, כן.

יעקב בליטשטיין: לא, יש שם שינויים בהמשך ל - - -

אבי דיכטר: כן, בבקשה.

ענת ברקו: אני רציתי לשאול.

אבי דיכטר: שנייה, תני לו רגע להציג, בבקשה.

יעקב בליטשטיין: אופיר, בבקשה, אני מבקש מאופיר.

אופיר כהן: שמי אופיר כהן, אני ממנהלת התכנון של משרד התחבורה.

אופיר כהן: המשימה שהוטלה עלינו היא באמת לראות איזה אמצעי תחבורה נכון ביותר כדי להעביר 16,000 חיילים ממרכז הארץ ומצפון הארץ לבסיסים, בעיקר לקריית המודיעין.

אופיר כהן: בנינו מודל - - -

אמיר אוחנה: למה המספר 16,000?

אמיר אוחנה: מה זה?

אופיר כהן: את הקלט אנחנו קיבלנו ממשרד הביטחון ו - - -

אמיר אוחנה: ממה גיבשתם 16,000?

ענת טוקר אלפרט: על כל הבסיסים.

אמיר אוחנה: אה, זאת אומרת אף אחד לא יעבור לנגב?

אמיר אוחנה: כולם יישארו במרכז ועכשיו רק צריך לראות איפה לשים אותם.

אופיר כהן: לא, לא, זה שילוב של קריית התקשוב וקריית המודיעין.

אמיר אוחנה: מה זה?

אבי דיכטר: שנייה אחת.

אבי דיכטר: בבקשה, אופיר.

אופיר כהן: זו המטלה שקיבלנו.

אופיר כהן: בנינו מודל שלוקח את תחזיות התחבורה לשנת 2030, מכיל בתוכו את רשתות התחבורה, בדגש על רשת הרכבות המסילתית שמדינת ישראל מתכננת עד 2030 ושמנו את כל החלופות על השולחן.

אופיר כהן: בחנו פתרון מסילתי, בחנו פתרון באוטובוסים.

אופיר כהן: בסופו של דבר המודל מראה שרוב החיילים יבחרו מענה של אוטובוס דור טו דור.

אופיר כהן: היתרון של אוטובוס - - -

ענת ברקו: מאיפה הבאתם את זה?

ענת ברקו: אתה זוכר שהיה בימי ראשון - - -

אמיר אוחנה: רגע, שאלת, תני לו לענות.

ענת ברקו: לא, לא, אני רוצה להתייחס לעניין.

אבי דיכטר: רגע, רגע.

ענת ברקו: אבי, בימי ראשון כשביטלו את האפשרות לחיילים להגיע ברכבת, הם שילמו ולא נסעו באוטובוסים.

ענת ברקו: צריך להגיד את זה.

חיים ילין: מונית ספיישל - - -

אבי דיכטר: רבותי - - -

ענת ברקו: זה לא נכון.

ענת ברקו: זו הטעייה.

אבי דיכטר: בבקשה, אופיר.

אופיר כהן: לעבודה היו שתי מטלות.

אופיר כהן: מטלה אחת באמת לראות איך מעבירים את המאסה של האזרחים לבסיס כל יום והחוצה למרכז הארץ, והמטלה השנייה, שהיא לא פחות חשובה ואני רוצה שגם נתמקד בה, זה החיבור של הבסיס לבאר שבע.

אופיר כהן: לגבי הנושא הראשון, נבחנו כל האפשרויות, בעצם בחנו מכל יישוב בארץ את תמהיל הנסיעות האפשרי בכל אמצעי התחבורה.

אופיר כהן: בסופו של דבר אנחנו אומרים שהאוטובוס הוא האמצעי היותר זמין, גם אם החיילים יבחרו ברכבת.

אופיר כהן: זה לא פתרון אחד, אנחנו מראים את הפילוג.

אופיר כהן: בסופו של דבר בערך 50% מהאנשים יבחרו באוטובוסים.

יעקב בליטשטיין: אני מבקש שרק תחזור ותציג את הטבלאות שלפני זה, על מנת להראות.

יעקב בליטשטיין: תמחיש להם פעם אחת את זה.

אופיר כהן: בסדר.

אופיר כהן: בסופו של דבר אנחנו מדברים על תמהיל של נסיעות.

אופיר כהן: בחנו את כל האפשרויות.

אופיר כהן: אוטובוס מתחת לבית, מה שאומר שחייל ייצא מהבית, יחכה לו אוטובוס שיביא אותו לתוך הבסיס.

אופיר כהן: הפתרון הוא דור טו דור.

אבי דיכטר: לא, לא, חברה, חברה.

חיים ילין: אין שום דבר - - -

ענת ברקו: - - - לכל חייל?

ענת ברקו: מאיפה הבאתם את הדור טו דור?

אבי דיכטר: ענת, חברי הכנסת.

ענת ברקו: - - - חדשה.

ענת ברקו: 16,000 חיילים - - -

אבי דיכטר: רגע אחד.

אבי דיכטר: רבותי, אופיר, נא סיים.

אופיר כהן: המודל התחברותי מכיל בתוכו את כל הפקקים ומחשב את זמני הנסיעה לפי התחזיות ל-2030.

אופיר כהן: יש עומסי תחבורה גדולים בישראל ב-2030 לא לכיוון הנגב.

אופיר כהן: כביש 6 פתוח.

אופיר כהן: גם ב-2030 כביש 6 פתוח, עד הבסיס יש לנו מחלף ייעודי עד לבסיס ולכן ההגעה באוטובוס היא יותר נוחה מבחינת זמני נסיעה ומבחינת מעברים.

אופיר כהן: עדיין הרכבת היא אמצעי תחבורה רלבנטי, בייחוד למי שגר קרוב לרכבת.

אופיר כהן: אם אני גר במרחק של 10 דקות נסיעה מהרכבת, אני אעלה על הרכבת ואגיע לבסיס ברכבת.

אבי דיכטר: אופיר, אנחנו לא צוללים עמוק לנושא שכבר טחנו אותו.

אבי דיכטר: אם אני מבין נכון מהעמדות שהוצגו כאן, יש תהום בין האופן שמשרד הביטחון רואים את הדברים, את הפתרון התחבורתי, לבין הפתרון שמציע משרד התחבורה.

יעקב בליטשטיין: אנחנו נדרשנו לספק פתרון תחבורתי - - -

אבי דיכטר: מאה אחוז.

אבי דיכטר: אני רק אומר - - -

יעקב בליטשטיין: והוא משולב רכבת אוטובוסים.

אבי דיכטר: אני אומר בין הפתרון שלכם לבין הפתרון שמדברים עליו או רוצים אותם במשרד הביטחון, תהום פעורה.

אבי דיכטר: אני אומר לעצמנו כחברי כנסת.

רוברט אילטוב: וגם חלק מחברי הכנסת רואים שיש פה תהום.

רוברט אילטוב: זה לא רק שיש תהום, אנחנו מזהים אותו.

אבי דיכטר: לא, ודאי, חברי הכנסת.

אבי דיכטר: מאחר ששני המומחים נמצאים כאן, או שני המומחים הרלבנטיים לנושא הזה, אני אומר רק לעצמנו כדי למקם את הסוגיה, בכל אופן אנחנו - - -

קריאה: איפה שני המומחים להסעת המונים פה?

קריאה: יש פה רק את משרד התחבורה.

אבי דיכטר: יש את הלקוח ויש את הספק.

קריאה: נכון, אז הלקוח הוא לא מומחה.

אבי דיכטר: הוא מומחה לצרכים שלו.

ענת ברקו: את הצרכים שלו לפחות הוא יודע.

אופיר כהן: הנושא הנוסף שהתמקדנו בו הוא החיבור - - -

אבי דיכטר: כן, ענת, בבקשה.

קריאה: אנחנו רואים את הפתרונות בכבישים, עם כל הכבוד.

ענת ברקו: כן, אני רוצה לשאול אתכם לגבי הפתרון הזה.

ענת ברקו: קודם כל אני לא רואה גט טקסי לכל חייל.

ענת ברקו: 16,000 חיילים – להתחיל להסיע אותם ולהגיד זה מענה מתחת לבית - - -

יעקב בליטשטיין: אבל חברת הכנסת ברקו, את יכולה להגיד גט טקסי.

יעקב בליטשטיין: זה לא גט טקסי.

יעקב בליטשטיין: מדובר פה על מערך הסעות, לא על אוטובוסים בתשלום - - -

ענת ברקו: מערך ההסעות הזה לא מקובל.

ענת ברקו: אתה יודע מה?

ענת ברקו: אני רוצה לשאול.

יעקב בליטשטיין: לא על קווי אגד, לא על קווי דן.

יעקב בליטשטיין: את צריכה להתייחס ל - - -

ענת ברקו: אני אתייחס עניינית.

ענת ברקו: אתה יודע מה, אני רוצה לומר לך - - -

אבי דיכטר: ענת, אנחנו בשלב השאלות לא בשלב ההתייחסויות.

ענת ברקו: אני רוצה לשאול.

ענת ברקו: אם כך, כשעצרו את ההסעות בימי ראשון לחיילים ברכבות, למה בסופו של דבר שר התחבורה החזיר את ההסעה ברכבות לחיילים והיה עליו לחץ אדיר לעשות את זה.

ענת ברקו: כי חיילים לא קיבלו מענה דרך ההסעות.

ענת ברקו: זה לא פתר את הבעיה.

ענת ברקו: אני יודעת, היו לי באותו זמן שני חיילים בבית, שני ילדים.

ענת ברקו: הייתי מסיעה אותם וראיתי בדיוק מה שהלך שם.

ענת ברקו: תמיד זה לא היה בזמן.

ענת ברקו: לקח להם המון זמן.

ענת ברקו: היו פקקים.

ענת ברקו: היו בעיות.

ענת ברקו: לכן המענה חייב להיות הסעת המונים.

ענת ברקו: בכל מדינה נורמאלית זו רכבת.

ענת ברקו: רכבת שתיתן את המענה.

ענת ברקו: לכן אולי את קווי הקישור הללו של האוטובוסים, לא מתחת לבית של כל חייל, כי אנחנו יודעים שזה - - -

אבי דיכטר: טוב, ענת.

ענת ברקו: תעשו את זה עם שאטלים.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אני רוצה לשמוע את האוצר.

ענת ברקו: ותשקיעו ברכבות.

אבי דיכטר: שנייה, אני מבקש לשמוע את האוצר לפני שאלות.

אבי דיכטר: בבקשה.

עלי בינג: אני רק מציע, אם אפשר, לפני ששומעים אותנו, לתת לנציג משרד התחבורה להסביר טיפה יותר על מערכת ההסעות, כי נראה לי שחברי הכנסת לא הבינו כל כך את ה - - -

אבי דיכטר: לא, אנחנו היינו פה בדיון שהדבר הזה הוצג.

אבי דיכטר: אנחנו לא בשלב הזה.

אבי דיכטר: אני מבקש את האוצר להתייחס גם נוכח הדברים שעלו כאן, בעיקר נוכח התכנון אל מול מה שמסתמן שהולך להיות.

עלי בינג: נראה לי בכל זאת אם אפשר סליחה, רק להסביר, אז אני אנסה.

אופיר כהן: במשפט אחד.

אופיר כהן: השירות שאנחנו מדברים עליו הוא לא שירות תדיר וסטנדרטי של אוטובוסים, אלא הוא שירות ייעודי לחיילים.

אופיר כהן: החייל יורד מהבית, הולך - - -

אלי אלאלוף: חזרנו לזה ששכחתם שיש גם אזרחים שצריכים לנסוע.

אופיר כהן: גם אזרחים.

אופיר כהן: יורד מהבית, הולך 4 דקות.

אופיר כהן: עשינו סימולציה בכל יישוב.

אופיר כהן: זו למשל דוגמא של מרחב צפון תל אביב, אזור עתיר בחיילים.

אופיר כהן: חייל יורד מהבית, הולך בממוצע 4 דקות, מגיע לתחנה, מקבל SMS – האוטובוס עוצר בעוד 3 או 4 תחנות בדרך.

אופיר כהן: מגיע לכביש 6 ואחרי שעה ועשרים, שעה וחצי לכל היותר הוא נמצא בבסיס או במשרד.

ענת ברקו: שם גם אין פקקים.

אבי דיכטר: כן, עלי בבקשה.

ענת ברקו: בצפון תל אביב - - - הם יגיעו לרכבת - - -

חיים ילין: - - - מארבע.

אבי דיכטר: חברי הכנסת, נא - - -

יעקב בליטשטיין: חבר הכנסת ילין, הוא לא פקוק לכיוון דרום.

אבי דיכטר: לא, לא, סליחה יעקב.

חיים ילין: אני מגיע מכוכב יאיר כל בוקר.

חיים ילין: אתה לא יודע מה - - -

עמר בר-לב: בין צומת אייל ל - - - נוסע באוטובוס - - -

חיים ילין: - - - אתה אומר שאני לא יודע מה זה כביש 6 בפקקים?

אבי דיכטר: תודה רבה חיים.

אבי דיכטר: חברה, זה לא פינת הליטוף.

אבי דיכטר: בבקשה, אלי.

חיים ילין: זה לא מה?

אבי דיכטר: פינת הליטוף.

אבי דיכטר: אני אסביר לך אחר כך.

חיים ילין: לא, אבל יש לי פינת חי, אז אני יכול להבין.

עלי בינג: קודם כל בהיבט התחבורתי, כפי שכבר נאמר כאן, יש משרד שאחראי על הנושא התחבורתי, זה משרד התחבורה.

עלי בינג: משרד התחבורה הציע מעטפת תחבורה.

עלי בינג: בשקף הראשון ניתן היה לראות את ההשוואה בין החלופות.

עלי בינג: החלופה שהם מציעים, שהיא חלופה משולבת, זאת אומרת זה לא שאין רכבת, זה לא שחיילים לא נוסעים ברכבת.

עלי בינג: חיילים גם נוסעים ברכבת.

עלי בינג: זו החלופה המיטבית שמביאה בעצם לקיצור זמן ההגעה בצורה האופטימאלית.

עלי בינג: חשוב להגיד, אני לא חושב שתהום פעורה.

עלי בינג: משרד הביטחון בעיני התקבע סביב זה שהוא חייב רכבת ישירה לקריית המודיעין.

עלי בינג: זה הפער - האם חייבים רכבת ישירה או לא רכבת ישירה.

עלי בינג: משרד התחבורה מציג את החלופות ביחס לרכבת ישירה - - -

אמיר אוחנה: עמר צודק אגב, גו טקסי לא, אבל גו טריין כן?

אבי דיכטר: כן.

עלי בינג: בסדר, אני אתייחס גם לזה, שנייה.

עמר בר-לב: אבי, אני חייב הערה קצרה.

אבי דיכטר: הערה קצרה.

עמר בר-לב: יש כאן בלבול בין הסעת חיילים לבין הסעת אנשי קבע.

עמר בר-לב: הסעת חיילים בימי ראשון וימי שישי או חמישי זה דבר אחד, אנשי קבע שגרים במרכז, שכל יום, חלקם - לא כולם יעברו בחמש השנים הראשונות לדרום.

עמר בר-לב: כל יום ייסעו הלוך וחזור - זה סיפור אחר.

עמר בר-לב: ובזה שאתם מביאים את כל המספרים האלה, אתם רק יוצרים בלבול.

עמר בר-לב: אבל לאנשי הקבע, בעיקר לאנשי המודיעין, שהחלופה שלהם זה חברות סטארט אפ כאלה או אחרות במרכז, הם לא ייסעו שעתיים לכל כיוון.

עלי בינג: אבל בוא לא נשווה בין - - -

ענת ברקו: הם לא יעברו והם לא - - - -

אבי דיכטר: רגע.

אבי דיכטר: עלי, בבקשה.

אבי דיכטר: רגע אחד, אנחנו לא סגרנו את הדיון, חברה.

אבי דיכטר: סגרנו פרויקטים, לא סגרנו את הדיון.

אבי דיכטר: בבקשה.

עלי בינג: שני משפטים אחרונים על מעטפת התחבורה ואז אני אעבור למעטפות האחרות.

אבי דיכטר: עלי בלבד.

עלי בינג: שני משפטים אחרונים על מעטפת התחבורה.

עלי בינג: חשוב להגיד שגם הנסיעה ברכבת אורכת זמן.

עלי בינג: זה לא שברכבת זה לא אורך זמן.

עלי בינג: צריך להגיע לרכבת, זה נאמר על ידי משרד התחבורה – צריך להגיע לרכבת, יש את זמן הנסיעה ברכבת ומהירידה מהרכבת להגיע לבסיס.

עלי בינג: וחשוב עוד דבר להבין על הרכבת - - -

עמר בר-לב: טוב שאמרת, כי לא ידענו את זה.

עלי בינג: עוד משפט.

קריאה: אתה יצא פעם אחת מנתניה לרכבת?

קריאה: ממרכז נתניה לרכבת הגעת פעם אחת?

עלי בינג: עוד משפט על זה.

עלי בינג: חשוב - - -

קריאה: זה לא פריפריה.

קריאה: ממרכז נתניה לרכבת הגעת פעם אחת?

קריאה: אז אתה מחזק פה.

קריאה: לכן רכבת זה לא הפתרון.

קריאה: אתה מחזק פה.

קריאה: האוטובוסים זה הפתרון.

ענת ברקו: זה ממש לא הפתרון.

אבי דיכטר: חברה, חברה.

ענת ברקו: אחר כך הם מגיעים אחרי שעתיים לבסיס.

קריאה: - - - גם לרכבת.

קריאה: הכל פקוק.

קריאה: אתה גם לא יכול לצאת מהעיר.

אבי דיכטר: סליחה, עלי בינג בבקשה.

עלי בינג: חשוב גם להבין שהקיבולת של הרכבת היא מוגבלת ואם לא רוצים לפגוע בשירות שהאזרחים תושבי באר שבע מקבלים, אין מה לעשות, הקיבולת - - -

ענת ברקו: אז מתכננים את זה ככה, כדי שיהיה - - -

עלי בינג: שנייה.

עלי בינג: בשביל זה המשרד האחראי עובד על זה.

עלי בינג: עושים מסילה רביעית.

עלי בינג: עובדים על המסילה המזרחית.

עלי בינג: אם תרצו הם יכולים להציג לכם את כל המצגת, אבל אחרי כל הפתרונות האלה הקיבולת מוגבלת.

עלי בינג: חשוב להבין גם את זה.

עלי בינג: אם תרצו העמקה, שוב פעם, משרד התחבורה, שהוא המשרד הרלבנטי שאמון על הנושא הזה, ישמח להציג בהרחבה את כל המצגת - - -

ענת ברקו: אבל זה לא מענה.

עלי בינג: בהרחבה, כדי ל - - -

ענת ברקו: זה לא מענה.

חיים ילין: תרשה לי.

חיים ילין: הבעיה שמסתכלים באופן צר מאד של ירידת צה"ל לנגב.

חיים ילין: במקום להסתכל על זה שאם באמת עכשיו בצורה אסטרטגית של מדינת ישראל, כל האזרחים, אתה יודע מה, מיליון תושבים, 2 מיליון תושבים, בעוד 20 שנה לא יהיה להם איפה לגור במרכז.

חיים ילין: הם יצטרכו לרדת לנגב.

חיים ילין: ואז, כשתיבנה העיר הענקית הזאת, שזה לא באר שבע, זה אפילו דרומית לבאר שבע, אתה תבין שאתה תחלק - הרי זה מה שאתה עושה – את כל התשתיות לשניים-שלושה מיליון תושבים נוספים שבאים לדרום, הכל יתגמד.

חיים ילין: ואז הרכבת וגם כל מה שאתם אומרים יהיה תקף.

חיים ילין: היום אתם דנים על משהו שלא רואים עתיד.

חיים ילין: רואים רק 16,000 חיילים.

חיים ילין: אני מסתכל על הנגב כמקום שצריך לקלוט את כל העתודות של מדינת ישראל והעם היהודי כולו.

חיים ילין: אין לך מקום אחר.

חיים ילין: לא תעשה את זה במרכז.

חיים ילין: איים לא יהיו בים ולא יהיה - - -

אבי דיכטר: חיים, תודה רבה.

חיים ילין: ו - - -

אבי דיכטר: חיים ילין.

חיים ילין: לא, אבל - - -

אבי דיכטר: חברה, שנייה אחת.

יעקב בליטשטיין: חבר הכנסת ילין, אתה צריך להבין שלכן אנחנו מפתחים את התחבורה סביב מטרופולין באר שבע.

חיים ילין: כן, אבל הפתרון - - -

אבי דיכטר: תודה רבה לשניכם.

חיים ילין: זה לתכנן את - - - כבר עכשיו.

אבי דיכטר: חיים ילין תודה רבה.

אבי דיכטר: עלי בניג, גמרנו את סיפור התחבורה.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים בכמה דקות את נושא מעטפת משא"ן, אם אתה יכול.

עלי בינג: כן, מעטפת משא"ן, כמו שענת כבר הציגה, אנחנו נמצאים בדיונים תכופים.

עלי בינג: בעיקרון גג המסגרת התקציבית כבר סוכם.

עלי בינג: ישנם מספר פערים שבעיקר נוגעים לדיפרנציאליות שבמסגרת המענקים שיינתנו.

עלי בינג: אני גם חושב שזה יכול להתכנס.

עלי בינג: השיח טיפה הוא רק בתקופה האחרונה בגלל החלופה שנוצרה על צפון באר שבע.

עלי בינג: אני חושב שהחלופה הזאת תוסר בקרוב, כפי שגם אמר פה מנכ"ל משרד הביטחון בדיון האחרון.

אבי דיכטר: לא הבנתי, החלופה תוסר?

עלי בינג: כן.

עלי בינג: אני חושב שהחלופה של צפון באר שבע תוסר.

אבי דיכטר: אני חייב לומר שהוועדה שמעה שהיא הוסרה.

עלי בינג: הדיון המכריע אצל ראש הממשלה עדיין לא התקיים, הוא היה אמור להתקיים השבוע והוא נדחה לבקשת גורמים כאלה ואחרים.

עלי בינג: מנכ"ל משרד הביטחון אמר פה דברים מאד ברורים, אני במו אוזני גם שמעתי אותם, אבל עדיין לא נפלה הכרעה סופית.

עלי בינג: אנחנו גם חושבים שזו חלופה שצריך להסיר אותה מסדר היום על מנת שנוכל להתקדם במעטפות הנדרשות בשביל חלופה של צומת שוקת, ש - - - הוכרה.

עלי בינג: זהו, ברגע שהחלופה הזאת תוסר אנחנו נתכנס עם משרד הביטחון.

עלי בינג: נדרש לנו עוד מעט מידע שעוד לא הועבר.

עלי בינג: אני מעריך שנוכל להגיע להסכמות בהיבט של מעטפת המשא"ן הנדרשת.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: תראו, אנחנו סיימנו את השעה הראשונה ואני חייב לומר שאנחנו יכולים להמשיך כמובן.

אבי דיכטר: המחלוקות פה הן כאלה שאפשר להמשיך עוד שעות לדון בזה, אבל אני אומר בצער רב, אנחנו כבר דיון אני לא יודע כמה בסדרה ומסתבר שהמחלוקות שהיו בדיון הראשון עברו דרך הדיון השני, השלישי, הרביעי או השד יודע כמה היו באמצע ואני מודה שלא שמענו היום שום התכנסות או התקרבות.

אבי דיכטר: העמדות, התהום הפעורה נשארה בעינה.

אבי דיכטר: אני מבין שיש דיון אצל ראש הממשלה, שה-45 יום עם אופציה להארכה, אם אני מבין נכון.

קריאה: בדיוק.

אבי דיכטר: אז תראו, הסיפור הזה לא בכדי ככה שבגנט איפה שהוא ענת הציגה היה פתאום 2019 בור.

אבי דיכטר: לא היה שם שום דבר.

אבי דיכטר: היה 2018 והיה 2020 ואילך, כי באמת נוסעים ממתינים להחלטות.

אבי דיכטר: אנחנו כמובן לא יכולים וגם לא מתיימרים להחליט במקום הממשלה או במקום הכרעת ראש הממשלה, אבל אנחנו כוועדת חוץ וביטחון נמתין להכרעת ראש הממשלה בנושא הזה.

אבי דיכטר: היא ממש מתבקשת, היא נדרשת, מפני שמכרז בסדר גודל של קריית המודיעין הוא מכרז דרמטי בכל הכיוונים, גם בצפון או במרכז מה שנקרא וגם בדרום.

אבי דיכטר: יש לו היבטים הרבה יותר מאשר רק קרקע ורכבת.

אבי דיכטר: אני חושב שחברי הכנסת פה נגעו בזה, כל אחד עם האמוציות ששמו על השולחן, אבל סוגיה שהיא הרבה יותר מאשר בסיס, רכבת או אוטובוסים.

אבי דיכטר: ואנחנו – אני אומר לעצמנו – נמתין לדיון אצל ראש הממשלה כדי ללמוד לאן נושבת הרוח, לאן נוסעת הרכבת או בעיקר לאן קריית המודיעין מתפתחת.

אבי דיכטר: כמובן שכשאנחנו נעסוק בדיוני התקציב, נצטרך לראות על מה אנחנו מצביעים מבחינת ההקצאות התקציביות, כשההחלטות הן עדיין לוטות בערפל.

גיל פנחס: אתה רוצה שני שקפים על היקף הפרויקט לשנת 2019?

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: מי זה מציג?

גיל פנחס: בכללי.

אבי דיכטר: גיל, בבקשה.

גיל פנחס: סך הצעת התקציב לשנת 2019 מסתכמת ב-2.4 מיליון שקלים, שאנחנו מחלקים אותה בין שוהם וצה"ל דרומה.

גיל פנחס: צה"ל דרומה אפשר לראות קרוב ל-1.6 מיליארד שקלים, מתוכם למודיעין סדר גודל ש 1 מיליארד.

גיל פנחס: איך?

גיל פנחס: זה לא קשור, זה למול פרויקטים קודמים שהיו והתשלומים שלהם.

גיל פנחס: לא הכל במעבר של אגף המודיעין דרומה הוא רק אותה קריית מודיעין, אלא יש גם פרויקטים אחרים שיצאנו לדרך והנתח שלהם.

גיל פנחס: אגף תקשוב חצי מיליארד שקלים.

גיל פנחס: בהיבט של שוהם אפשר לראות שעיקר הכסף הוא למול העתקת שדה דוב כחצי מיליארד שקלים.

גיל פנחס: מרכז הספקה ארצית, דיבר עליו איציק, הפרויקט הזה כבר מתחיל להיות מועצם, מדברים על סדר גודל של 220 מיליון שקלים ומאפשרי שיווק וכל הפרויקטים האחרים שמאפשרים לפנות קרקעות במרכז.

גיל פנחס: הפרויקטים יותר קטנים הם עוד סדר גודל של 150 מיליון שקלים.

גיל פנחס: זה בהיבט התקציב.

גיל פנחס: כשמסתכלים בהרשאה להתחייב, אפשר לראות, עוד פעם, ההיקפים הגדולים כמובן הם חצי חצי, טיפה יותר לכיוון שוהם.

גיל פנחס: מאפשרי השיווק זה אותם פרויקטים קטנים, אבל שהם צוברים תאוצה - - -

עמר בר-לב: קודם היה שם מודיעין במיליארד ומשהו.

גיל פנחס: לא, זה הרשאה להתחזק.

עמר בר-לב: הרשאה להתחזק כבר לפרויקט הגדול ש - - -

גיל פנחס: כן, זה גם לפרויקט הגדול, בהתאם לאבני הדרך של הפרויקט וההזמנות שצריכות להיחתם בשנת 2019 וכנ"ל בשוהם ובהיבט התקצוב - - -

עמר בר-לב: עוד פעם.

עמר בר-לב: מה שענית שעושים, מודיעין מיליארד?

גיל פנחס: זה כמה כסף שאתה הולך לשלם לשנת 2019, לא הרשאה להתחייב.

עמר בר-לב: אבל זה עסקאות סגורות?

עמר בר-לב: זה עסקאות סגורות, כן, בעיקרן.

עמר בר-לב: עד כאן.

אבי דיכטר: אוקיי, תודה רבה.

אבי דיכטר: הישיבה הזו נעולה.

אבי דיכטר: אנחנו בעוד שלוש דקות מתחילים את הדיון הבא למי שצריך להתחלף.