ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 841, 2018-07-16 11:42

אלי אלאלוף: היום ה-16.7.2018 ד' באב תשע"ח ואנחנו אמורים להמשיך לדון בנושא הצעת תקנות שירות אזרחי (גוף מפעיל) התשע"ח-2018.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: מי רוצה להציג?

יואב ארבל: צהריים טובים.

יואב ארבל: אני היועץ המשפטי של הרשות לשירות אזרחי.

יואב ארבל: חוק שירות אזרחי תשע"ז 2017 שנכנס לתוקפו באפריל בעצם נכנס לתוקפו בהתייחס לשנת השירות שמתחילה בקרוב, 1.9.2018.

יואב ארבל: במסגרת החוק קיימים הגופים המפעילים.

יואב ארבל: הגופים המפעילים הם הגופים שבהם מבצעים המתנדבים את השירות שלהם.

יואב ארבל: כל גוף שרוצה שבמסגרתו יהיו מתנדבי שירות לאומי או התנדבות קהילתית, צריך לקבל אישור של הרשות לפני כן.

יואב ארבל: היום, לפי הדין שחל, תקנות הביטוח הלאומי שחלות היום, ישנה רשימה של תחומים שהגופים האלה צריכים לעמוד בהם, רווחה, בריאות, תת עליה, איזה עשרה תחומים שהגופים צריכים לעמוד בהם.

יואב ארבל: אין הבחנה בין גופים ציבוריים כמו משרדי ממשלה לבין גופים במגזר השלישי, זה המצב היום.

יואב ארבל: בחוק החדש עשינו הבחנה, עשתה הכנסת הבחנה בין הגופים הציבוריים שזה משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, לבין שאר הגופים שזה בעיקר גופים במגזר השלישי, עמותות, חברות לתועלת הציבור וכולי.

יואב ארבל: לגבי משרדי ממשלה ורשויות מקומיות נפתח פתח שאומר שאפשר לבצע בהם שירות לאומי בכל התחומים.

יואב ארבל: הם לא כפופים לרשימת התחומים.

יואב ארבל: יש להם כמה קריטריונים אחרים, אסור להחליף כח אדם, יש כמה דברים אחרים אבל בנושא התחומים הם לא כפופים לתחומים, מי שרוצה לבצע בהם.

יואב ארבל: לגבי המגזר השלישי בחוק החדש בעצם הכנסנו את סעיף 63, שמדבר על שלוש בחינות שצריך לעשות לפני שמאשרים לגוף להיות גוף מפעיל בשירות הלאומי, אם הוא גוף במגזר השלישי.

יואב ארבל: ההבחנה הראשונה היא הבחנה שמדברת באופן כללי על אספקת שירות לציבור באופן ישיר או על שמירה על איכות החיים שלה, יש כמה הגדרות כלליות שנמצאות שם.

יואב ארבל: ההבחנה השנייה היא התחומים, יש רשימה של שמונה תחומים שנמצאים בסעיף, זה נמצא כבר בחוק, וההבחנה השלישית, אומר החוק שגם בתחומים האלה אפשר יהיה לבצע שירות לאומי רק בפעילויות שייקבעו על ידי השר.

יואב ארבל: אלה התקנות שבעצם הבאנו בפני הוועדה, והתקנות האלה, פירטנו רשימה ארוכה של פעילויות שבהן אפשר יהיה, אנחנו הולכים על הצד החיובי, לא על הצד השלילי, שבהן אפשר יהיה להתנדב לשירות הלאומי.

יואב ארבל: לפי הוראת החוק ביצענו התייעצות עם כל המשרדים הרלבנטיים, מדובר על שמונה משרדים.

יואב ארבל: תהליך שלקח קצת זמן עם הרבה דיבורים בינינו לבין המשרדים, ובסופו של דבר הגענו לנוסח שהגיע לוועדה ואנחנו מבקשים שהוועדה תאשר אותו.

אלי אלאלוף: מישהו רוצה להתייחס?

אלי אלאלוף: מה השינוי המהותי לדעתך?

יואב ארבל: לא, השינוי המהותי הוא עצם זה שיש פעילויות.

יואב ארבל: היום אין בשום מקום הגדרה של הפעילויות שמותר לעשות, יש רק תחומים, וכל מה שנכנס לתחום אנחנו מאפשרים.

יואב ארבל: פה ירדנו לרזולוציה יותר קטנה של תיאורי פעילויות.

אלי אלאלוף: ואין גופים נוספים שיכולים להכנס?

יואב ארבל: רק מי שיעמוד בזה.

יואב ארבל: אנחנו לאחר שהתקנות האלה ייכנסו לתוקף, נוכל להתחיל בתהליך של אישור מחדש של כל אלפי הגופים בשירות הלאומי בכדי שיעמדו בכללים לפי החוק החדש.

אלי אלאלוף: מי רואה משהו לא טוב פה?

קריאה: איפה מיקי?

שולי מועלם-רפאלי: לא, הוא לא רואה בזה בעיה, מיקי.

שולי מועלם-רפאלי: זה חלק מהחוק, הוא אמר.

שולי מועלם-רפאלי: הרי רצינו שיבחנו מחדש את כל הגופים.

אלי אלאלוף: מיקי, חיכיתי לך.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: יש צרות עם ילדים שלא מקבלים טיפולי שיניים.

מיקי לוי: התור מתארך ומתארך.

מיקי לוי: ובאים הרופאי שיניים הפרטיים שהפגשתי אותם עם פרופ' אבי שמחון, הכלכלן הראשי, ואמרתי "תמצאו, הם לא רוצים יותר כסף מאשר משרד הבריאות משלם.

מיקי לוי: תן להם את הילדים שיטפלו בהם".

אלי אלאלוף: טוב.

אלי אלאלוף: יש לך משהו רע להגיד על ההצעה של התקנות היום?

שולי מועלם-רפאלי: לא, באמת שלא.

מיקי לוי: אני בא אליך עם משהו - - -

אלי אלאלוף: לא, עכשיו על זה.

שולי מועלם-רפאלי: לא, בוא נגמור עם זה.

שולי מועלם-רפאלי: אמרתי לך שאין לו בעיה עם זה.

שולי מועלם-רפאלי: הוא אמר לי שאין משהו רע על זה.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד, השאלה שלי באה בעקבות זה שאני מרגיש רק טוב בזה, שיש יותר פירוט.

אלי אלאלוף: יורת פירוט זה אומר שזה יותר מדויק ויותר מדויק אולי זה יעזור יותר לילדים.

שולי מועלם-רפאלי: יותר למקד את הפירוט של השירות הלאומי שהוא משמעותי.

מיקי לוי: - - - בני ובנות השירות הלאומי אזרחי למפעלים פרטיים, לאן נגיע?

אלי אלאלוף: לא.

יואב ארבל: זה לא בתקנות האלה.

מיקי לוי: אני יודע - - -

שולי מועלם-רפאלי: זה גם לא יהיה בשום תקנות כל זמן שזה חונה פה, זה לא יהיה בשום תקנות.

אלי אלאלוף: אני אעשה גילוי נאות.

אלי אלאלוף: אני פניתי בעקבות פניה של, יש ימים שאני אשדודי, לא רק באר שבעי, אז פניתי לגבי בית חולים אסותא באשדוד.

אלי אלאלוף: בית חולים אסותא היה צריך להיות עם שליש פרטי ושני שליש ציבורי.

אלי אלאלוף: מותר להגיד היות וזה אמיתי, הגיע שר האוצר ואמר "אני רוצה לקנות את החלק הפרטי ולהפוך את כל בית החולים לטובת הציבור כולו" הוא זכיין של משרד הבריאות, הוא עשה מכרז, והיום בית החולים הזה הוא בית חולים ציבורי לכל דבר.

אלי אלאלוף: אבל הוא לא יכול לקבל מתנדבים של השירות האזרחי.

אלי אלאלוף: למה?

מיקי לוי: אם הוא ציבורי אז למה לא?

אלי אלאלוף: במהות, אסותא, הבסיס של אסותא זה עסקי.

אלי אלאלוף: המערכת כולה - - -

שולי מועלם-רפאלי: זה יותר עסקי משערי צדק שהוא גם בית חולים פרטי - - -

יואב ארבל: שערי צדק זה עמותה.

אלי אלאלוף: אז הוא צריך להתחיל עכשיו את כל הפרוצדורה מחדש.

אלי אלאלוף: ויש פה, אני אגיד את ההיבטים - - -

שולי מועלם-רפאלי: אני עוברת רגע לדיון - - - יש התייעצות סיעתית בחוק הלאום.

שולי מועלם-רפאלי: אני עוברת.

אלי אלאלוף: תבטלו אותו, זה הכי טוב.

מיקי לוי: הכי טוב.

אלי אלאלוף: מה אני אומר?

אלי אלאלוף: יש פה בנות באשדוד שהיו נכנסים לבית החולים אסותא רק בזכות זה שזה ליד הבית.

אלי אלאלוף: יש כאלה שלא חשוב הדעות של ההורים, ואנחנו לא יכולים להשאיר בית חולים כזה מפואר שייתן הכשרה אדירה לבנות האלה של אשדוד רק בגלל שהוא במקור למעלה, הוא כביכול פרטי.

אלי אלאלוף: אז הנושאים האלה, זה אומר שצריכים לחפש פתרונות נוספים בתוך - - -.

אלי אלאלוף: כרגע זה לא קשור לזה, אבל אני אומר, הרוח של התקנות האלה מאפשרת גמישות יותר.

אלי אלאלוף: ואת זה צריך לחפש בשירות, רק לא עבור עסקים פרטיים, בטוח, כמו שאתה - - -

מיקי לוי: אז מחר אני גם ארצה לאסותא תל אביב.

מיקי לוי: אני רוצה לאסותא תל אביב.

יואב ארבל: על פי הצעת החוק שהוגשה, הפרטי, זה לא ייכנס.

מיקי לוי: למה?

יואב ארבל: כי הצעת החוק הגבילה את זה רק לבית חולים שנותן רק שירותים ציבוריים ושיש לו חדר מיון, הם חשבו על זה, אני אומר מבחינת המינוח, אני לא בא להגן על הצעת החוק - - -

דרור גרנית: אם כבר פתחנו את הדיון בהצעת החוק הזו, אני מרגיש שזה חורג מגדרי הדיון הזה אבל אני אציין שיש בדין הקיים את הפתרון לדבר הזה, הבעיה היא שאסותא לא רוצים להכפיף את עצמם למבקר המדינה.

דרור גרנית: אם הם היו נכונים להכפיף את עצמם למבקר המדינה, בגלל שהם גוף שקם מכח חוק כי יש חוק בית חולים באשדוד, ובגלל שכל תקציבם הוא תקציב ציבורי ובגלל שממילא מבקר המדינה יכול להחליט שהוא מבקר אותם אז לא הייתה שום בעיה, כל מה שצריך זה שיחול עליהם חוק מבקר המדינה, ואז הם נכנסים כי אין מחלוקת על זה שהם ממלאים תפקיד ציבורי.

מיקי לוי: מצויין - - -

דרור גרנית: אבל הם לא רוצים, הם רוצים לקבל כסף ציבורי ולבצע תפקיד ציבורי, רוצים לקבל בנות שירות לאומי אבל לא רוצים להכפיף את עצמם למבקר המדינה ואז - - -

אלי אלאלוף: מיקי אתה רואה, אני איתך.

מיקי לוי: חבר'ה, אם אלי איתך, יושב הראש - - -

דרור גרנית: אני רק אומר שהכנסת יכולה מכוח סעיף 9.6 לחוק מבקר המדינה לקבוע שיחול עליהם חוק מבקר המדינה ולהחיל את סמכותו כמבקר המדינה ובזה לפתור את הבעיה וגם לאפשר להם לקבל שירות לאומי, אבל זה כמובן מתפקידה של הכנסת.

מיקי לוי: אם יש פתרון משפטי אני בעד, הנה אני אומר לכם.

דרור גרנית: אבל כל זה חורג מגבולותיו של הדיון הזה כי נדמה לי ש- - -

מיקי לוי: אני שמח שהעליתי את זה כי מה שאמרת עכשיו ומה שאמר אלי העשיר אותי כי לא ידעתי באיזו פינה אני נמצא.

אלי אלאלוף: בואו נקרא את התקנות.

נעה בן שבת: תקנות שירות אזרחי (גוף מפעיל) התשע"ח-2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 65(א)(1), 65(ב), 105, 109(ב) ו-110(ב) לחוק שירות אזרחי, התשע"ז-2017 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר החינוך לעניין תקנה 3, שר הבריאות לעניין תקנה 4, שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים לעניין תקנה 5, שרת העלייה והקליטה לעניין תקנה 6, שרת התרבות והספורט לעניין תקנה 7, השר להגנת הסביבה לעניין תקנה 8, שר התחבורה והבטיחות בדרכים לעניין תקנה 9 והשר לביטחון פנים לעניין תקנה 10, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: מיד נראה שבאמת כל אחת מהתקנות מתייחסת לתחום אחר בתחום משרדו של שר אחר.

נעה בן שבת: אין פה התייעצות עם המועצה, זה אמנם תקנות ראשונות לפי החוק הזה אבל השאלה אם השאלה כבר הייתה אמורה לקום וכבר הייתה אמורה לפעול אז מדוע אין פה התייעצות לגבי תקנות עם המועצה.

יואב ארבל: אין התייעצות עם המועצה כי עדיין אין מועצה.

יואב ארבל: אני מאוד מקווה שזה יהיה בקרוב מאוד.

יואב ארבל: זה לקח הרבה זמן אבל אני מאוד מקווה שזה הולך לקרות בקרוב מאוד ושכל שאר התקנות - - -

אלי אלאלוף: אז מה, מבקשים לפעול למרות שלא - - -

יואב ארבל: החוק איפשר לנו את התקנות האלה לבוא בלי מועצה עדיין, אבל שהמועצות הבאות - - -

קריאה: שאר התקנות תלויות במועצה.

אלי אלאלוף: טוב.

נעה בן שבת: פרק א' כללי: הגדרות 1.

נעה בן שבת: בתקנות אלה: "מוסד חינוך" – כהגדרתו בסעיף 12(ד) לחוק; "השירות" - שירות לאומי או התנדבות קהילתית; כפי שהסביר עו"ד ארבל רשות ציבורית נמצאת בסטטוס אחר ואין הגבלה מבחינת הפעילויות.

נעה בן שבת: לא הגבלה כזאת.

נעה בן שבת: פרק ב': פעילויות של גוף מפעיל שאינו רשות ציבורית פעילויות של גוף 2.

נעה בן שבת: חלק משמעותי מפעילותו של גוף מפעיל שאינו רשות ציבורית מפעיל שאינו רשות יבוצע בעיסוק ובתחום כאמור בסעיף 65(א)(1) לחוק ובאחת או ציבורית יותר מהפעילויות המפורטות בתקנות 3 עד 10 לפי התחום שבהם יפעלו המתנדבים ובכפוף להוראות כל דין; כמובן כל ההפעלה כפוף להוראות דין וכמובן גם כפוף להוראות חוק השירות האזרחי שקבע כל מיני מגבלות למשל שהם לא מחליפים תפקידים של עובד וכן הלאה.

נעה בן שבת: פעילויות בתחום 3 .

נעה בן שבת: (א) השירות בתחום החינוך יהיה בפעילויות אלה לשם החינוך אספקת שירות או טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור; התוספת הזאת היא מלשון הסעיף כפי שהיא התייחסה לתחומים האלה, לתחומי חינוך, בריאות ותחומים נוספים שיופיעו בהמשך.

אלי אלאלוף: למה צריכים לדייק ולהגיד "ישראל באזור" זה שונה מהתקנות הקודמות?

נעה בן שבת: זה מה שנקבע בחוק וזה בדיוק לשון החוק.

נעה בן שבת: החוק קבע את המגבלה הזאת, טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל לרבות לתושבי ישראל באזור.

נעה בן שבת: בזמנו זה נקבע כדי להבהיר שלא מדובר בנגיד באנשים שהם באזור אבל הם לא תושבי ישראל ולהם העמותות או הפעילויות האלה, פעילויות של גוף מפעיל לא אמורות לקבל פה שירות לאומי, זו הייתה הכרעה ברמת החקיקה.

אלי אלאלוף: זאת אומרת זה לא שינוי לעומת החקיקה.

נעה בן שבת: זה לא שינוי לעומת החקיקה.

יואב ארבל: זה ציטוט שהוא נדרש את חושבת, פה בכל סעיף לחזור עליו?

יואב ארבל: זה דבר שכתוב בחוק, השאלה אם חייבים לכתוב את זה שוב בתקנון.

נעה בן שבת: זה כתוב בחוק, דבר ראשון חשוב להזכיר שזה היה תנאי לא פשוט שנקבע בחוק, הנושא של אספקת שירות או טיפול ישיר זה כן קבוע בחלק מהסעיפים, כתבתם את זה באופן מפורש, אספקת שירות או טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל ולא פעילות שהיא רק לגמרי מינהלתית או שבכלל אין לה קשר לאספקת שירות או לטיפול ישיר לאוכלוסייה.

יואב ארבל: לא, אולי רק מבחינה אסתטית, אולי במקום לחזור על זה כל פעם, אולי פעם אחת לכתוב את זה.

נעה בן שבת: אה, לגבי שלושה תחומים, אם תמצאו דרך מבחינה נוסחית כמובן אין בעיה ואם יגידו לכם שמיותר לכלול את זה גם מבחינה נוסחית, אדוני, אולי אפשר - - -

אלי אלאלוף: אני בעד.

נעה בן שבת: מבחינה נוסחית זה לא משנה.

עדי נועם: אפשר רק הערה?

אלי אלאלוף: בבקשה.

עדי נועם: אני ממשרד החינוך.

עדי נועם: שאלה לגבי המינוח "טיפול ישיר" זה קצת מינוח שהוא פחות רלבנטי לתחום החינוך, - - - איזו הסגת גבול - - - של תחומי הבריאות.

נעה בן שבת: הכוונה לא טיפול בריאותי ולא פרא-רפואי ולא דברים כאלה, זה הנוסח שדיבר החוק.

נעה בן שבת: ברגע שיש מגע ישיר עם האוכלוסייה.

נעה בן שבת: זה לא - - -

יואב ארבל: אני חושב ש, לפחות כשזה נוסח בעת החקיקה הכוונה הייתה, למיטב זכרוני והבנתי שמדובר יהיה בטיפול ישיר או שירות ישיר.

יואב ארבל: זאת אומרת הישיר מתייחס, זה טיפול או שירות, ובסוגריים ישיר.

יואב ארבל: הישיר אמור לחול על שניהם.

יואב ארבל: גם שירות חינוכי, כלומר שיש בתחום החינוך לצורך הדיון אדם שבא במגע ישיר עם הילד או התלמיד, זה שירות ישיר, זה לא טיפול במובן הפסיכולוגי או הרפואי אבל זה שירות חינוכי שניתן במישרין לילד, נוגע במישרין בתלמיד ספציפי.

יואב ארבל: וזה היה הדגש באותו סעיף.

נעה בן שבת: סיוע פרטני לתלמידים במוסדות חינוך;

נעה בן שבת: אני ראיתי שהייתה הערה בהתכתבות עם משרד החינוך שדיברתם על הצוות החינוכי ואני מבינה ש- - -

יואב ארבל: בדיבור איתם הובהר על ידי מר פלדברג שעשינו שיחה איתו, שיש גם פעילויות שמעבירות בנות בתוך מוסדות חינוך שאינן של הצוות עצמו אלא פעילויות חיצוניות שמשרד החינוך מביא פנימה, לכן אנחנו מעדיפים להישאר בנוסח המקורי.

נעה בן שבת: ליווי סיוע והדרכה לתלמידי פנימייה;

יואב ארבל: התיקון מילדים לתלמידים.

יואב ארבל: מכיוון שישנם גם מתחת לגיל חינוך חובה כאלה שבנות שירות מעורבות בטיפול בהם לכן הכנסנו את המילה "ילדים" ולא "תלמידים.

נעה בן שבת: אבל זה עדיין סיוע בלימוד.

יואב ארבל: לימוד.

יואב ארבל: כן.

יואב ארבל: אבל ילדים, גם גננת.

יואב ארבל: כל הגדרה שתכלול גיל 0-18.

אלי אלאלוף: מישהו רוצה להעיר?

אלי אלאלוף: את רוצה להעיר גברת?

מיכל וולדיגר: אני מבת עמי.

מיכל וולדיגר: סיוע ולימוד לתלמידים מאושפזים, שאלתי למה מאושפזים ולא חולים.

מיכל וולדיגר: הכוונה, אולי צריך להבהיר את זה שהכוונה היא במוסד הלימודי בתוך בית החולים.

אלי אלאלוף: זה מאושפזים, זה נרשם טוב.

מיכל וולדיגר: לא, למה לא לתלמידים חולים.

אלי אלאלוף: אתם רוצים גם לתת לילדים שלא מאושפזים וחולים?

אלי אלאלוף: יש תכנית כזאת.

קריאה: לא, - - - בית חולים הבית שלו.

אבינועם מאיר: אנחנו לא מעוניינים כל כך להכניס שירות לאומי לבתים פרטיים - - -

אלי אלאלוף: לא, אדוני, נראה לי אתה חדש פה בכלל.

אבינועם מאיר: אני מרשות השירות האזרחי.

אבינועם מאיר: הנושא הזה באמת עלה בדיונים ואנחנו מעוניינים שלא להכניס בנות שירות לבתים פרטיים ולכן רק במוסדות רפואה.

אבינועם מאיר: תלמידים שמאושפזים.

קריאה: אבל היום נכנסים.

אבינועם מאיר: בבתים פרטיים?

קריאה: כן.

קריאה: ילד חולה.

קריאה: אם ילד חולה נגיד, לא באופן קבוע באים אליו הביתה כל יום, אבל כמו שעושים את זה בתנועות נוער, אתה לפעמים הולך לבקר ילד, אתה לומד איתו שיעור וחוזר.

קריאה: זה לא שאתה נמצא שם כל הזמן.

נעה בן שבת: זה לפי חוק חינוך חובה לילדים חולים, מה שאת מתארת?

קריאה: זה מה שאנחנו עושים בפועל.

קריאה: זה לא לפי החוק, יש זכיין שעושה את הדברים האלה.

קריאה: כן, אבל לכן אני לא מבינה למה - - - מאושפזים ולא אלה שהם חולים והם יושבים בבית.

קריאה: לכן אני שואלת, אני לא יודעת למה - - -

מוטי אלמליח: אני מרשות השירות הלאומי אזרחי.

מוטי אלמליח: אני אומר ככה, יש לנו בעיה שבנות ייכנסו לבתים שאנחנו לא יודעים מה קורה שם, ואנחנו נמנעים עד כמה שאפשר מלהכניס בנות שירות לתוך בתים מכל מיני סיבות.

אלי אלאלוף: בנות ובני שירות.

אלי אלאלוף: גם בני שירות.

מוטי אלמליח: גם בני שירות.

קריאה: כן, אבל עדיין, נניח שתיים יכולות ללכת לבקר מי שחולה בביתו.

אלי אלאלוף: לא, אני רוצה להגיד לכם באמת, יש פה אזהרה, זהירות נדרשת לפני שמכניסים ילד צעיר בן 18 לבית פרטי.

מיכל וולדיגר: אז אולי צריך פשוט להבהיר שזה תלמידים מאושפזים בבתי חולים.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: מאושפזים - - -

מיכל וולדיגר: לא, שיהיה ברור.

אלי אלאלוף: אז בבקשה.

אלי אלאלוף: תעשו, במוסדות.

אלי אלאלוף: במוסדות.

אלי אלאלוף: לא חייבים להיות בבתי חולים.

אלי אלאלוף: יש מוסדות שאינם בתי חולים.

נעה בן שבת: מוסדות רפואיים.

ליפא פרידמן: יש לי שאלה.

ליפא פרידמן: אני מבת עמי.

אלי אלאלוף: לא קיבלת את רשות הדיבור.

אלי אלאלוף: מה, השכנים יתחילו להעביר את רשות הדיבור?

אלי אלאלוף: מי רוצה לדבר?

אלי אלאלוף: כן בבקשה.

ליפא פרידמן: אני מבת עמי.

ליפא פרידמן: למעשה יש ב"והדרת" שנכנסים לבתים, פרויקט שחם שנכנסים לבתים, אז יש כאלה שנכנסים לבתים, זה לא שזה גורף אסור.

אלי אלאלוף: ללא שום בדיקה מראש?

ליפא פרידמן: בוודאי.

ליפא פרידמן: עושים בדיקה מראש, אני מניח ש - - -

אלי אלאלוף: יש נוהל על זה?

ליפא פרידמן: כן.

קריאה: יש נוהל, יש - - -

אלי אלאלוף: אז תתבססו על הנוהל, בבקשה.

אלי אלאלוף: אם יש נוהל מסודר, בבקשה.

מוטי אלמליח: משרד החינוך מסוגל לעשות דבר כזה?

מוטי אלמליח: לתת אישור לכל בית שייכנסו בו, מטופלים?

מוטי אלמליח: אם משרד החינוך מסוגל, אני יודע שפרויקט "והדרת" נמצא במשרד לאזרחים ותיקים, במשרד לשוויון חברתי היום, ויש חברה שהמשרד שוכר - - -

אלי אלאלוף: כמה בחוק הזה, שם תיקנו לפי החוק, זהירות נדרשת.

מוטי אלמליח: כן.

מוטי אלמליח: בדיוק.

מוטי אלמליח: אם משרד החינוך מסוגל לכל בית - - -

אלי אלאלוף: אם אתם עושים - - -

עדי נועם: לא, כיום יש שירותים לתלמידים חולים בביתם, ניתן על ידי זכיין, יש התקשרות - - -

אלי אלאלוף: את לא נשמעת, ב.

אלי אלאלוף: אל תעני ללא שם.

עדי נועם: אני ממשרד החינוך.

עדי נועם: כיום בעצם השירותים החינוכיים לתלמידים חולים בביתם ניתנים על ידי זכיין, התפרסם מכרז, הוא זכה כדין ויש התקשרות חוזית איתו.

אלי אלאלוף: אבל הבעיה זה לא הוא, הבעיה זה הבית.

קריאה: - - -שהוא יכול לקחת בנות שירות?

עדי נועם: כן, לא, לנו לא ידוע אם הוא לוקח בנות שירות, שולח לשם.

קריאה: זה גוף למטרת רווח?

עדי נועם: חל"צ.

אלי אלאלוף: בוודאי שהוא גוף, מה זה פילנתרופיה פה?

אלי אלאלוף: בוודאי שהוא מרוויח.

אבינועם מאיר: אם יורשה לי, אז מידע אישי אני יודע שהחברה הזאת עובדת דרך לימוד מקוון.

אבינועם מאיר: לא מגיעים לבתים.

אבינועם מאיר: עד כמה שידוע לי.

עדי נועם: גם.

עדי נועם: בחלק מהמקרים, בחלק מהמקרים יש לימוד מקוון.

קריאה: בקיצור, אנחנו לא מעוניינים להכניס לבתים.

אלי אלאלוף: אני מציע שנשאיר כרגע רק דרך המוסדות ואם אתם רוצים להכניס אז תביאו נוהל מסודר ונוכל להכניס את זה.

אלי אלאלוף: וכדאי להיות זהירים.

נעה בן שבת: פסקה 5.

נעה בן שבת: השאלה אם פה צריך סיוע או שבעצם מדובר באנשים שעוסקים בחינוך הבלתי פורמלי.

קריאה: חינוך בלתי פורמלי זה - - - המחיקה זה קשור גם למחיקה של פסקה 6 שמחקת, הצעת למחוק את ה"מילוי תפקידי הדרכה ומינהל" וכאן זה תפקיד רכז בתנועת נוער.

קריאה: אנחנו החרגנו את תנועות הנוער ששם יש בנות שירות כמו רכזות של סניפים, כמו קומונריות שהן לא מסייעות למישהו אלא יש להן תפקיד בפני עצמן לכן שם החרגנו את זה מסיוע.

קריאה: אבל פה ב-5 אם אנחנו מורידים את ה"סיוע" זה בעצם מחריג גם א3ת המתנ"סים, - - - צעירים ונוער, זה פחות נכון.

קריאה: אנחנו חושבים ששם עדיין צריך להישאר הסיוע.

קריאה: לכן אנחנו מעדיפים להישאר בנוסח שהיה,

נעה בן שבת: בנוסח המקורי ש - - -

קריאה: שהחינוך הבלתי פורמלי יישאר הסיוע והמחיקה של הסיוע שיהיה רק בתנועות הנוער.

נעה בן שבת: אז את 5 קראנו.

נעה בן שבת: מה שהפריע לי פה זה המילה "ומינהל" כי אנחנו בעצם אומרים שיש פה מישהו שהוא בתפקיד מינהלי בלי הגבלה למעשה, אין פה הגבלה רק לתנועות נוער.

נעה בן שבת: מדובר על מישהו שמבצע תפקיד מינהלי במסגרת השירות הלאומי שלו והשאלה, כי בלי מגבלה - - -

יואב ארבל: המחשבה פה הייתה, שוב, הרכזות, איך שנקרא לזה, מי שמרכזות, שהן לא מדריכות באופן ישיר את החניכים אלא הן מרכזות את הסניף ולכן זה נראה סוג של תפקיד של מינהל.

נעה בן שבת: אז אולי זה מילוי תפקידה - - - מינהל בתנועת נוער, לפחות להגיד משהו - - -

אבינועם מאיר: ודאי שבתנועת נוער, כל הסעיף הזה הוא רק תנועת נוער.

נעה בן שבת: אוקיי.

נעה בן שבת: זה אומר תפקיד רכז בתנועת נוער.

קריאה: בכלל זה.

קריאה: זה תנועת נוער.

נעה בן שבת: אוקיי.

נעה בן שבת: תפקידי הדרכה ומינהל בתנועת נוער, לרבות תפקידי הדרכה.

נעה בן שבת: אוקיי.

נעה בן שבת: פסקה 7 זה הדרכת טיולים.

נעה בן שבת: פסקה 8: (8) סיוע בטיפול והשגחה על ילדים במעון יום, מועדונית או צהרון; (9) סיוע לצוות המינהלי בבית ספר רק בידי מתנדב שהוא אדם עם מוגבלות או צעיר בסיכון; מדוע פה נעשתה הבחנה בין הצעיר במוגבלות וצעירים בסיכון לבין אחרים והאם זה נתפס כחלק שעומד בתנאי הזה של שירות ישיר או טיפול ישיר באוכלוסייה?

אבינועם מאיר: אנחנו חשבנו להחריג כאן את הנושא הזה, היות ורצינו לפתוח עוד אפשרויות ועוד מסגרות למתנדבים שהם אנשים עם מוגבלויות או נוער בסיכון ולכן חשבנו לפתוח תפקיד מסוים רק עבורם.

אבינועם מאיר: הנושא הזה לפי דעתנו עומד בתנאים כי הצוות המינהלי בבית הספר הוא עומד בקשר ישיר גם עם אוכלוסיית התלמידים, גם עם אוכלוסיית המורים, גם עם אוכלוסיית ההורים, גם עם פונקציות אחרות ולכן אנחנו חושבים שזה עומד בקריטריון הזה.

נעה בן שבת: (10) סיוע בהשלמת השכלה למבוגרים במוסד, למעט מוסד להשכלה גבוהה.

נעה בן שבת: (ב) הפעילויות המנויות בתקנת משנה (א)(1) עד (9) יבוצעו בהתאם למטרות החינוך המפורטות בסעיף 2 לחוק חינוך ממלכתי התשי"ג-1953.

נעה בן שבת: תוכלו להסביר את ההכפפה למטרות?

יואב ארבל: זאת בקשה של משרד החינוך בעצם בהתייעצות איתם, הם ביקשו להכניס את ה - - - להסביר למה ביקשתם להכניס פה שהכל יהיה כפוף למטרות של החוק חינוך ממלכתי?

אלי אלאלוף: איזה חוק?

דרור גרנית: חוק חינוך ממלכתי.

נעה בן שבת: מדובר במטרות לחנך אדם להיות אוהב אדם, להנחיל את העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל, - - - תולדות ארץ ישראל במדינת ישראל וכן הלאה.

אלי אלאלוף: החוק של הממלכתי דתי הוא שונה?

דרור גרנית: הממלכתי דתי הוא זרם בתוך החינוך הממלכתי, הוא מוסדר בתוך חוק החינוך הממלכתי אבל כמדומני שיש לו אולי פרק נפרד, אני כבר לא זוכר, אבל או פרק נפרד או סעיפים נפרדים.

דרור גרנית: אבל המטרות של חוק חינוך ממלכתי הן כלליות וחלות גם יחד בממלכתי דתי.

אלי אלאלוף: אז איך אפשר להכניס פה תנאי שירות חרדים?

אבינועם מאיר: החוק הזה לא מדבר על חרדים.

דרור גרנית: החרדים יש להם את ההסדר העצמאי הנפרד שזה חוק שירות לאומי אזרחי, אנחנו חוק שירות אזרחי, זה שני חוקים נפרדים.

דרור גרנית: אבל יתר על כן, החינוך החרדי הוא סיפור נפרד בפני עצמו גם מבחינת מוסדות החינוך שלו כי רובם ככולם הם לא מוסדות ממלכתיים אלא הם מוכרים שאינם רשמיים.

דרור גרנית: בקיצור, החרדים זה - - - אחר.

אלי אלאלוף: אז אנחנו חיים בשלוש מדינות.

נעה בן שבת: כרגע מוצע דווקא ללכת על המטרות, לפי המטרות, המטרות כלליות ומדברים לפתח את האישיות של הילד והילדה, לבסס ידיעות, לחזק את - - -

אלי אלאלוף: אני מזדהה עם שני הממלכתיים.

קריאה: כנראה שזה פשוט לוודא שהפעילויות יהיו בליבת החינוך ולא - - -

אלי אלאלוף: אז החרדי לא נהנה מהתקנות.

נעה בן שבת: לא, הוא יכול מאוד ליהנות, יכול להיות שיהיו בני שירות ובנות שירות בתוך החינוך החרדי גם כן.

קריאה: מי שלא נמצא בפנים זה המתנדבים החרדים של המסלול החרדי המיוחד של בחורי הישיבות כי עליהם חל חוק אחר, אבל ודאי שיכולים גם להכניס מתנדבים למוסדות של החינוך החרדי, זה אין בעיה.

אלי אלאלוף: אוקיי.

נעה בן שבת: פעילויות בתחום 4.

נעה בן שבת: (א) השירות בתחום הבריאות יהיה בפעילויות אלה; הבריאות גם פה יש את התוספת, אתם תבחנו מבחינת נוסח אם זה נדרש או לא נדרש, אבל אנחנו כמובן נזכיר שוב שזה לשם שירות או טיפול ישיר באוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור.

נעה בן שבת: סיוע בטיפול חירום רפואי ופינוי נפגעים לבית חולים

נעה בן שבת: דיברתם על הצוות שעוסק במתן חיסונים, אני מניחה שהם עוסקים בפעילות בכלל במתן חיסונים.

נעה בן שבת: (4) סיוע בהפעלת עזרים רפואיים; (5) סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם; היה פה פירוט של כל מיני דברים, התרמה, לקיחת דגימות מח עצם בדגימות רוק, אני לא יודעת אם צריך פה את הפירוט, אתם אומרים סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם.

קריאה: שניה, אנחנו רוצים רגע לחזור לסעיף 1, אנחנו רצינו להוריד את המילה "מאושפזים" כמו שקודם אמרנו.

אלי אלאלוף: מה?

קריאה: אנחנו רוצים בסעיף 1, סיוע בטיפול וליווי של חולים ומטופלים במוסדות בריאות, לא מאושפזים.

נעה בן שבת: אוקיי, מטופלים מספיק.

נעה בן שבת: זה גם - - -

קריאה: למה?

קריאה: כי יש עוד מסגרות - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם עושים שיחה בטון נמוך שלא נקלט.

אלי אלאלוף: תתחשבו בטכניקת ההקלטה.

קריאה: אני רוצה לומר לגבי, יש עוד מוסדות בריאות, לאו דווקא עם אישפוז.

קריאה: יש קופות חולים, מקומות נוספים שהם לא מוסדות שמאושפזים בהם לכן המילה "מאושפזים" פה מיותרת.

קריאה: יש גם אשפוז יום.

קריאה: אשפוז יום זה עדיין אישפוז, אבל - - - משהו שהוא לא נקרא אישפוז.

אלי אלאלוף: אז חסכתם מילה פה?

קריאה: כן.

אלי אלאלוף: והפסדתם מושג.

אלי אלאלוף: או בפעילות.

נעה בן שבת: לא, הוא אומר אבל מטופלים הם לא רק מאושפזים, אנחנו מצמצמים.

קריאה: - - - בלי להתאשפז.

קריאה: באים לטיפול יום, באים ל - - - הם לא מאושפזים, עדיין הם מקבלים סיוע מבנות שירות.

קריאה: רק לגבי סעיף 5, אנחנו היינו בקשר עם משרד הבריאות לגבי התקנות האלה ואנחנו דיברנו על סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם, משרד הבריאות לא מאפשר להם לקחת תרומות דם עם מזרק, כמו שעושים בדרך כלל, אבל הוא כן היה מוכן כמו שנעשה היום, לקחת דגימות מח עצם באמצעות דגימות רוק, לכן זה יוצא מגדר הסיוע.

קריאה: כלומר יש פה ממש ממש פעולה, זה בתיאום עם משרד הבריאות.

קריאה: לכן הכנסנו את ה"לרבות", שלא יהיה חשש שלא יוכלו לבצע את הפעולה עם המח עצם.

נעה בן שבת: השאלה היא האם זה נדרש.

נעה בן שבת: כי זה שאנחנו אומרים נגיד, סיוע בטיפול חירום רפואי ובפינוי נפגעים לבתי חולים, קראנו בפסקה 2, לא התכוונו שהם באמת נותנים את טיפול החירום הרפואי כי זה עיסוק ברפואה ויש כללים לעיסוק ברפואה.

נעה בן שבת: אמרנו מלכתחילה שזה הכל כפוף לכל דין.

נעה בן שבת: הם פה צריכים לעשות סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם, הם עושים את הסיוע שמותר להם לעשות במסגרת הפעילות.

קריאה: אוקיי.

נעה בן שבת: (6) סיוע וליווי לבני משפחה של מטופלים במוסדות רפואיים;

נעה בן שבת: סיוע בהסברה בעניין זכויות החולה ומשפחתו למטופל, לבני משפחתו ולמלוויו.

קריאה: לעניין הסיוע בהסברה של זכויות, היה לנו אישיו עם הסיפור הזה של ההסברה - - -

קריאה: זה לא סיוע.

קריאה: רק העבירו את זה מהסעיף - - - זה לא חידוש.

קריאה: זה פיצול של הסעיף.

נעה בן שבת: של פסקה 7.

קריאה: אבל למה בעצם צריך לפצל את זה?

נעה בן שבת: כי ארגון פעילויות למטופלים ובני משפחותיהם ועידוד ותמיכה בהם זה עניין אחד וסיוע בהסברה בעניין זכויות החולה ומשפחתו למטופל ולבני משפחתו זה לא קשור לארגון הפעילויות.

קריאה: אני אומר, לפחות בתפיסתי התפיסה הייתה שהפעילות נעשית בתוך המוסדות הרפואיים, בתוך בתי החולים, בתוך קופת החולים - - -

נעה בן שבת: גם בפסקה 7?

קריאה: גם בפסקה 7.

נעה בן שבת: אז אולי באמת צריך לציין את זה.

נעה בן שבת: פעילויות במוסדות הרפואיים.

קריאה: פעילויות למטופלים ובני משפחותיהם, הרעיון הוא שאם אדם מאושפז חלילה בבית חולים ומשפחתו שוהה שם מסביב לשעון כדי להיות קרובה וסמוכה אליו, אז בנות השירות יוכלו לעזור ולטפל ולהגיש איזה שהוא טיפול במשפחה.

קריאה: אבל זה גם ההסברה בעניין זכויות, זה כאילו אמור להיות נלווה לפעילות הזאת, לפחות בתפיסתי.

קריאה: מה לא אמור להיות?

קריאה: וזה דבר שחשוב ש, לא אמור להיות גופים שכל מטרתם זה, פעילותם וקיומם מחוץ לבית החולים והם עוסקים בעצם בלהגיש תביעות נגד הביטוח הלאומי, תביעות נגד בתי החולים, כאילו ארגונים שהעיסוק שלהם הוא כאילו יצירת זכויות אבל זה בעצם לא טיפול או שירות ישיר בתחום הרפואה, אלא זה בעצם טיפול בזכויות כלומר איזה שהוא עיסוק משפחתי כזה שחורג מהתחום הרפואי.

קריאה: ולכן - - -

נעה בן שבת: איך תבחין ביניהם לבין ארגון שנותן להורים של ילדים שחולים במחלה מסוימת, נותן להם סיוע בהסברה, בעניין זכויות רפואיות, איך תבחין ביניהם?

נעה בן שבת: זה לא במסגרת המוסד.

קריאה: אז שוב, כל זמן שזה- - -

קריאה: זה לאו דווקא קשור לבית החולים.

קריאה: יש הרבה ארגונים שמטפלים בחולים שלא מצויים בבית החולים כמו זכרון מנחם וכאלה, שמתעסקים בכל מיני חולים ובבני משפחותיהם מחוץ לבית החולים, לכן אנחנו לא רוצים להיות פה קשורים לבית החולים בסעיף הזה.

קריאה: שוב, השאלה אם ההסברה בעניין זכויות זה לא חורג מהמסגרת של הרפואה.

נעה בן שבת: אתה מדבר על גורם מסחרי שעוסק, מסייע לאנשים להגיש תביעות נגד בתי חולים - - -

קריאה: הוא לא חייב להיות אפילו מסחרי.

קריאה: הוא יכול אפילו להיות עמותה.

קריאה: אבל אם זו עמותה שעולם עיסוקה זה בעצם עיסוק בהגשת תביעות משפטיות נגד הביטוח הלאומי כדי לקבל סייעת כזאת או - - - כאילו הוא לא עוסק ברפואה, הוא עוסק בהליכים משפטיים שזה חורג מתחום הבריאות.

קריאה: לכן המושגיות הזאת של ההסברה של הזכויות היא דבר טריקי ורגיש, כי זה בעצם פתח לפחות בקריאתי, פרצה של התחום שהוא בריאות וטיפול או שירות ישיר בתחום הבריאות, למשהו שהוא כאילו עיסוק מעין משפטי בארגוני זכויות משפטיים כאלה שעיסוקם בעצם הוא בהגשת הליכים ולא בטיפול בריאותי.

אלי אלאלוף: - - - רק בדברים בריאותיים?

קריאה: טיפוליים.

נעה בן שבת: יש פה שתי פסקאות.

נעה בן שבת: יש פסקה 7 שמדברת על ארגון פעילויות למטופלים ולבני משפחותיהם, עידודם ותמיכה בהם שאני הבנתי את זה כבאמת אותה פעילות, לקחת את הילדים לנופשון, את הילדים החולים, שזה עניין אחד.

נעה בן שבת: ו-8, סיוע בהסברה בעניין זכויות החולה ומשפחתו למטופל, לבני משפחתו ולמלוויו, לא הבנתי את זה כמימוש זכויות אלא באמת סיוע בהסברה, יש עמותה להורים של ילדים חולים, והיא עוזרת להם במימוש הזכויות שלהם - - -

אלי אלאלוף: אתה רוצה רק לצמצם רק לבריאות?

קריאה: בריאות.

קריאה: כי התחום הוא בריאות.

אלי אלאלוף: כי זה המכסה של הבריאות.

קריאה: אנחנו בתחום הבריאות.

קריאה: אנחנו לא בתחום ה- - -

אלי אלאלוף: מה אתם אומרים?

ליפא פרידמן: רק להסביר שהנושא של סיוע בהסברה, המחשבה שלנו, ארגונים כמו האגודה למלחמה בסרטן, ארגונים שמסייעים לחולים במחלות שונות להסברה של הזכויות שלהם ובמובן אחר גם פעילויות.

ליפא פרידמן: אבל אני אומר, יש, כאשר כתבנו את זה הייתה התלבטות אם לכתוב מיצוי זכויות או הסברה של זכויות.

ליפא פרידמן: אנחנו בחרנו באמת באופציה הרכה של הסברה של זכויות.

ליפא פרידמן: אנחנו לא מתכוונים פה כמובן לגופים - - - פרטיים.

אלי אלאלוף: אז מה, יתנו אינפורמציה למשפחה על הרישום במועדון שחמט?

ליפא פרידמן: לא, אבל מה מגיע לחולה, מה מותר לו, אבל לא לעשות הליכים עם הדבר הזה, כן להסביר.

ליפא פרידמן: להסביר לחולים מה מגיע להם מבחינת זכויות.

אלי אלאלוף: אבל מה, בתחום הבריאות?

נעה בן שבת: בעניין זכויות רפואיות של החולה ומשפחתו - - -

אלי אלאלוף: אז נרשום רק בתחום הבריאות.

אלי אלאלוף: תמצאו את הנוסחה.

אלי יפה: אני ממגן דוד אדום.

אלי יפה: הדרכת החייאה ועזרה ראשונה נכלל פה גם כן?

ליפא פרידמן: זה בטיפול חירום רפואי ופינוי נפגעים.

אלי יפה: טיפול.

אלי יפה: אבל גם הדרכה.

אלי יפה: זאת אומרת אני רואה שיש פה הסתייגויות על ההסברה וההדרכה.

אלי יפה: מותר להם - - -

קריאה: באיזה סעיף?

אלי יפה: זה לא מופיע בסעיף מפורש, אבל אני רוצה לוודא.

אלי יפה: הדרכת החייאה ועזרה ראשונה, ההורים לא יכולים לשחרר את הילדים שלהם, אם ילד - - - מבית חולים עד שהוא לא לומד החייאה.

אלי יפה: אז לוקחים בת שירות לאומי, היא מדריכה אותו החייאה, כמובן בצורה מסודרת - - -

קריאה: אם זה לא נכנס באחד מהסעיפים אז צריך להוסיף את זה.

נעה בן שבת: מה אמרת שזה?

אלי יפה: הדרכת החייאה ועזרה ראשונה.

קריאה: אולי בסעיף 1 להוסיף הדרכה גם.

ליפא פרידמן: סיוע בטיפול, ליווי והדרכה של מטופלים במוסדות בריאות.

קריאה: לא רק מטופלים, זה גם בני משפחה גם, לא?

אלי אלאלוף: ובני משפחותיהם.

קריאה: גם ב-6.

נעה בן שבת: אז פה בפסקה 6 אנחנו נגיד סיוע ליווי והדרכה.

ליפא פרידמן: ב-1 וב-6, בשתי הפסקאות נוסיף את המילה "הדרכה".

נעה בן שבת: פסקה (9) או (10):

נעה בן שבת: מכיוון שאנחנו מדברים על בתי מרקחת זה מאוד טכני וזה יכול להחליף כוח אדם שם, אז כמובן שאסור בכל מקרה שזה יחליף כל אדם אבל מוצע להוסיף שרק בידי מתנדב שהוא אדם עם מוגבלות או צעיר בסיכון.

קריאה: קיבלנו.

אלי אלאלוף: לא, אני לא מתלהב.

אורנה קוטלר: אפשר להעיר על זה?

אלי אלאלוף: כן בבקשה.

אורנה קוטלר: אני מעמותת שלומית.

אורנה קוטלר: אני חושבת שהסעיף הזה הולך לפגוע פגיעה די קשה במתנדבים מבני המיעוטים, הם לא עונים על הקריטריונים של אדם עם מוגבלות, הם מופעלים בלא מעט כמסייעים לבתי מרקחת במגזר הלא יהודי ואני לא הייתי ממהרת כל כך לפסול את זה.

נעה בן שבת: באיזה מובן אבל הם נותנים פה, הפעילות היא שירות לאומי או התנדבות קהילתית.

קריאה: מה הם עושים?

קריאה: בתור טיפול ישיר, כמו שכתוב בחוק?

אורנה קוטלר: הם לא תפעול ישיר, הם מסייעים לתפעול.

קריאה: החוק מדבר על טיפול ישיר.

קריאה: לכן, זה לא יכול להיות בניגוד לחוק.

קריאה: אנחנו פה באים להסדיר תקנות שיבואו להעביר את החוק, אבל עם כל הרצון הטוב, ואנחנו יודעים שחסרים מקומות שירות במגזר הלא יהודי - - -

אורנה קוטלר: לכן אני חושבת ש- - -

קריאה: זה בעיה.

קריאה: התלבטנו עם זה, זו בעיה מאוד קשה.

אלי אלאלוף: אתה אומר על - - -

קריאה: על בתי המרקחת.

אלי אלאלוף: כולל הפרטיים?

קריאה: לא.

קריאה: פרטיים בוודאי שלא.

קריאה: בקופות חולים.

קריאה: בתי מרקחת בקופות חולים ובבתי חולים?

אורנה קוטלר: כן.

אלי אלאלוף: לא רק בבתי חולים.

קריאה: בקופות חולים ובבתי חולים להבדיל מ - - -

אלי אלאלוף: לא, בבתי מרקחת של הקופות.

קריאה: כן.

קריאה: של הקופות ובתי חולים, להבדיל מהפרטיים.

אלי אלאלוף: לא בבתי החולים, יש להם בתי מרקחת - - -

קריאה: בתי חולים שאינם ממשלתיים.

קריאה: אנחנו מסכימים, אין מחלוקת.

נעה בן שבת: אתה אומר שצריכה להופיע פה "ושל בתי חולים" "בבתי מרקחת של קופות חולים ושלבתי חולים"?

קריאה: ושל בתי חולים.

אורנה קוטלר: כן אבל אני הערתי על - - - שזה רק לבעלי - - -

נעה בן שבת: אני חושבת שהשאלה שאת מעלה אומרת גם כשאנחנו מדברים על אנשים עם מוגבלות, למה אנחנו בעצם, איפה פה השירות הלאומי בסיוע לטיפול של בתי מרקחת.

קריאה: אני אגיד לכם את האמת, במגזר הלא יהודי באמת חסרים לנו מקומות שירות, הם נמצאים רובם במסגרות החינוך ואנחנו מחפשים בכל דרך למצוא להם מקומות שירות נוספים שהם לא במסגרות החינוך, אחד מהם זה היה בבתי מרקחת במסגרת קופות החולים או בכלל בקופות חולים.

קריאה: אני די נוטה לקבל את מה שאורנה אומרת, אבל אני לא יכול - - -

אלי אלאלוף: אז אל תגביל את זה לאנשים עם מוגבלויות.

קריאה: אז לא להגביל את זה לאנשים עם מוגבלויות.

נעה בן שבת: אבל אז איך אנחנו באמת מצדיקים?

נעה בן שבת: יש פה סיוע בתפעול של בית מרקחת, לא לליווי.

נעה בן שבת: כי אם דיברנו על הליווי של האדם ועל לתת לו את היחס האישי ואת ההסבר, ממילא זה הוסדר לנו כבר קודם בנושאים של הסיוע למטופל ולבני משפחתו, אבל מדובר פה ממש בתפעול של בתי מרקחת, איפה פה הצד של השירות ה ישיר, של הטיפול הישיר, איפה פה הצד של השירות הלאומי וההתנדבות הקהילתית?

קריאה: הם לא יכולים לחלק תרופות לאוכלוסייה כי זה משרד הבריאות אוסר.

קריאה: הם יכולים לסייע לרוקח.

נעה בן שבת: בהסדרה, בלהביא את המרשם, לקחת מהבנאדם שיושב על הספסל את המרשם ולגשת לדלפק, דברים כאלה.

נעה בן שבת: אבל אנחנו מדברים פה על תפעול, כי כתבתם סיוע לתפעול.

נעה בן שבת: איך זה בכלל מתיישב עם התקנות שאנחנו מדברים עליהן?

אורנה קוטלר: אנחנו מדברים על תפעול כי הם באמת מסייעים בתפעול של בית המרקחת, בסידור - - -

קריאה: לא, אבל מה שאומרת היועצת המשפטית רק שהחוק מגביל אותנו וזה צריך להיות שירות ישיר או טיפול ישיר.

קריאה: לכן התפקיד שלהם חייב להיות בהקשר של באי בתי המרקחת ולא באיזה חדר אחורי.

אורנה קוטלר: לכן אני מעלה את הסוגיה הזו.

קריאה: אם נאמר שזה סיוע למתן השירות בבתי המרקחת של קופות החולים וכדומה.

נעה בן שבת: זה אפשרי לעשות.

קריאה: אני בעד אם אפשר לעשות את זה, כדי שזה יעמוד בחוק וגם יוכלו להגיע לשם מתנדבים, בעיקר ב- - -

קריאה: הסיוע למתן השירות בבתי המרקחת של קופות החולים ושל בתי החולים אבל בלי ההגבלה של נוער בסיכון בלבד.

אלי אלאלוף: יהיה הרבה ביקוש למגזר המיעוטים, בבתי מרקחת.

אורנה קוטלר: 175 מתנדבים יש היום בקופות חולים במגזר.

אלי אלאלוף: אבל יהיה הרבה ביקוש.

אלי אלאלוף: ילך ויגדל.

נעה בן שבת: בבתי מרקחת רק?

אורנה קוטלר: לא - - -

נעה בן שבת: סיוע באיסוף, חלוקה והשאלה של ציוד רפואי או תרופות;

קריאה: צריך להוסיף ו'.

קריאה: "למטופלים".

נעה בן שבת: ומה ההבדל בין הטיפולים הפרא-רפואיים לבין הטיפולים הרפואיים שדיברתם על כך שאנחנו מסייעים לצוות הרפואי ב- - -

קריאה: זה רפואי וזה פארא רפואי.

קריאה: אני לא בטוח שפארא רפואי נכנס גם לרפואי.

קריאה: לכן הבהרנו גם את זה.

נעה בן שבת: בסדר, נשאיר את זה.

קריאה: גם פה, יש פה איזה שהוא, לכן הדגשנו שוב את הטיפול - - -

נעה בן שבת: לא, אבל כן יש את הסיפא.

נעה בן שבת: הסיפא- - -

קריאה: נכון.

קריאה: המחשבה הייתה שכאשר שוב, אם נחשוב על בתי חולים, יש מזכירה של מחלקה וכל המחלקה סבה סביב המזכירה הזאת או האחות הזאת שיושבת בדלפק ונותנת מענים לבני המשפחות של המטופלים שנכנסים ויוצאים ובחדר מיון והמולה שלמה, ויהיה עוד אדם שיעזור לה ויגיש לה סיוע, בעצם אבל זה במגע ישיר עם האוכלוסייה.

אלי אלאלוף: אתה צוחק כשאתה אומר שיעזור לה.

אלי אלאלוף: רוב הזמן אחרים עוזרים לה.

קריאה: יעזור לה לעזור לאחרים.

אלי אלאלוף: תאמין לי רוב הזמן, ממה שאני ראיתי, הן פשוט מדהימות, אבל זה מטיל עליהן הרבה מאוד תפקידים של מי שמקבלת את השכר.

אלי אלאלוף: לכן פה הפיקוח חשוב.

נעה בן שבת: אנחנו משאירים את הסעיף הזה.

נעה בן שבת: את הסיפא אני מבינה כשאתם מדברים על הסיוע הרפואי כמובן הוא לא אמור לבצע פעולה רפואית - - -בכפוף לדין.

נעה בן שבת: אבל מה זה ההיבטים של הסיוע המינהלי או התפעולי.

קריאה: הנקודה המרכזית היא הקושי שבתחום הבריאות מאוד מאוד בולט של הסדרות עיסוק.

קריאה: זאת אומרת דווקא בתחום הבריאות כמעט כל העיסוקים הם מאוד מוסדרים, האחיות זה כמובן עיסוק מוסדר ורופאים זה כמובן עיסוק מוסדר ורוקחים זה עיסוק מוסדר ומטפלים שונים בטיפולים, זה עיסוקים מוסדרים לכן בעצם הפסקה הזאת נועדה להפיג את החשש ולהבהיר שבכל מקרה כמובן הם לא באים לדרוך בתוך תחומי העיסוקים המוסדרים וכמובן לא להכנס לתוך עולמות התוכן של מקצועות שכפופים לרישיון.

נעה בן שבת: כי החשש מנגד הוא שאתם אומרים דווקא בהיבטים של סיוע מינהלי או תפעולי, וזה דווקא נשמע משהו שאני לא בטוחה שלא התכוונו כי זה נשמע משהו באמת, עבודה מאוד טכנית, ביצוע תפקיד של עובד, זה החשש של הצד השני.

קריאה: אנחנו מוכנים לכל הצעה שגבירתי תציע לעניין הנוסח, ובלבד ש- - -

אלי אלאלוף: החשש, היות ויש הרבה מקצועות מוסדרים פה, בסוף המתנדב עושה את העבודות השחורות.

אלי אלאלוף: ואז אין שום טעם.

אלי אלאלוף: אין שום טעם.

אלי אלאלוף: מה, הוא יהיה הסניטר?

קריאה: לא, אסור לו.

קריאה: לא סניטר.

אלי אלאלוף: בסדר, אז בזה שמוציאים אותם מכל מה שמסודר ומוגדר טוב, אז מה יעשו שם?

ליפא פרידמן: אנחנו בכלל, בתקנות האלה באישור של גופים - - - נמצאים פה בין הרצון לתת להם תפקידים משמעותיים, כמובן לא תפקידים רק שחורים כמו שאמר היושב ראש, לבין האיסורים שנמצאים בחוק על החלפת כח אדם ועל החלפת עובדים.

ליפא פרידמן: זה באמת סוג של מאזניים שאנחנו עובדים ביניהם שאנחנו מאשרים את הגופים ולכן אלה גם תאורי הפעילויות.

ליפא פרידמן: לגבי הפסקה הזאת, היא נוסחה, ואני רואה שאין כאן נציג משרד הבריאות, היא נוסחה איתם לאור החששות שלהם והם העבירו לנו גם כל מיני חוזרים של מנכ"ל משרד הבריאות שמגדירים במפורש מה יכול מתנדב בבית חולים לעשות, מה אסור לו לעשות, הדברים מאוד מוסדרים שם לכן הם ביקשו שתהיה הפניה גם לחוזרים האלה.

אלי אלאלוף: ראים את החוזרים?

ליפא פרידמן: בטח.

ליפא פרידמן: הם פה.

אלי אלאלוף: הם מקובלים עליכם?

ליפא פרידמן: כן.

נעה בן שבת: אולי אפשר במקום "בהיבטים של סיוע מינהלי או תפעולי" להגיד "במתן שירות", "מתן סיוע".

ליפא פרידמן: סיוע מינהלי ותפעולי.

ליפא פרידמן: סיוע כבר מגדיר את זה.

קריאה: אין לנו בעיה.

נעה בן שבת: בתקנה זו, "מוסד בריאות" – לרבות בית חולים; צריך להוסיף פה גם את המרפאות, המעבדות, מכון וקופת חולים או שאתם חוששים מלהוסיף את המעבדות והמכונים?

קריאה: מעבדות זה בק אופיס ולכן מעבדות זה לא משהו שמגיע במגע ישיר עם ה- - - ומכון זאת שאלה, כי זה מושג שהוא כל מיני שימושים.

נעה בן שבת: אוקיי, אז בית חולים מרפאה וקופת חולים.

קריאה: רק להסב את תשומת לבכם, בפסקה 6 הוספת "מוסדות רפואיים" , עדיף להשתמש ב"מוסדות בריאות".

נעה בן שבת: פעילויות בתחום 5.

נעה בן שבת: השירות בתחום הרווחה יהיה בפעילויות אלה לשם שירות או טיפול ישיר הרווחה לאוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור;

נעה בן שבת: סיוע במסגרות הזנה לנזקקים;

נעה בן שבת: אני רוצה להוסיף פה "לפי הפניה של המחלקה לשירותים חברתיים" כדי שידעו לאן להגיע.

קריאה: יש משפחות, דיברתי עם משרד הרווחה, עם מנהלת השירות לפרט ומשפחה, והיא אומרת שיש משפחות שלא מגיעות לרווחה והם לפי הסעיף הזה לא יקבלו טיפול, כמו החרדים שלא מגיעים או כמו משפחות שלא רוצות להיות מוכרות ברווחה ועדיין יש להן צרכים שמוגדרים פה לפי סעיף זה.

קריאה: השאלה אם אנחנו רוצים להוריד אותם או לא.

נעה בן שבת: אבל השאלה היא גם, מי הקובע, מי היחידים והמשפחות בקהילה שמצויים במצבי משבר ויכול להפנות אליהם שירות לאומי, מי עושה את הפעולה הזאת.

אלי אלאלוף: זה עוד פעם אתה נכנס לבתים הפרטיים?

מיכל וולדיגר: אני חייבת לומר שדווקא העמותות האלה שעובדים עם משפחות שנזקקות, הן בקשר עם הרווחה.

מיכל וולדיגר: כלומר הרווחה מעבירה אליהן ואומרת להן, יש ביניהן ממש סינרגיה.

קריאה: כן אבל לא כל הארגונים.

קריאה: יש ארגונים שהם לא - - -

מיכל וולדיגר: לכן לכם יש את האפשרות לאשר.

מיכל וולדיגר: מי שנמצא בקשר ומי שמעביר אותו, אז אתם מאשרים.

אלי אלאלוף: אבל שוב פעם המתנדבת משתלבת במסגרת עבודת בית, בטיפול בבית פרטי.

קריאה: דווקא בתחום הרווחה, זה המקום שבו זה באמת, אנחנו תיכף נראה גם את המקרים, למשל באזרחים ותיקים, יש כל מיני למשל קשישים שהם קשישים בודדים, הם מצויים בקהילה, הם לא מאושפזים בבית אבות, הם יושבים בדירתם בביתם, אבל הם מאוד מבודדים, קשה להם להתנייד, אין להם קשרים עם ה, וצריך מישהו שיבוא לבקר אותם.

מיכל וולדיגר: על זה דיברנו, "והדרת".

אלי אלאלוף: אני חוזר, זה לא סוג העזרה שמביאים.

אלי אלאלוף: זה פעילות במסגרת בית פרטי.

קריאה: נכון, זה ה- - - הזאת.

קריאה: והדרת אבל זה יותר ממשלתי.

קריאה: אנחנו דנים במגזר פרטי.

קריאה: מה פתאום, והדרת זה גוף פרטי.

קריאה: זה שייך למשרד לשוויון חברתי.

אלי אלאלוף: אנחנו בחוק הזה, אנחנו הזהרנו בחוק הזה, - - - הנושא של "והדרת" של הקשישים, אז בדקנו את הנושא של הכניסה לבית.

קריאה: זה הצעת חוק אחרת.

קריאה: אולי להציע שה- - - תהיה רק בגופים שבקשר עם הרווחה.

קריאה: לא כל משפחה צריכה הפניה של הרווחה, אבל הפעילות הזאת תהיה בגופים שנמצאים בקשר עם משרד הרווחה.

אלי אלאלוף: לא בבית הפרטי.

קריאה: המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית.

אלי אלאלוף: לא רק.

אלי אלאלוף: יש להם שירותים אחרים, או שנתתם אפשרות לפעול ב- - - של צעירים.

אלי אלאלוף: אבל לא בבית.

אלי אלאלוף: יהפכו אותם לעוזרת בית.

קריאה: לא, ברור שלא.

נעה בן שבת: לשלוח מישהי שתסייע עם הילדים כי ההורים חווים איזה שהוא משבר - - -

אלי אלאלוף: אבל לא בבית הפרטי, תעזבו אותם מזה.

צבי במברגר: הארגונים האלה יצטרכו, אנחנו נארגן בנוהל שהם יצטרכו להביא אישור - - - אם זו הכוונה אז - - -

אלי אלאלוף: לא, זה לא הרווחה, זה המשטרה.

אלי אלאלוף: הם יביאו תעודת יושר, מה אני יודע מה, שאין עבירות פליליות בדרך אליהם.

נעה בן שבת: אז אנחנו רוצים לקבוע פה מגבלות לסיוע הזה של היחידים והמשפחות.

אלי אלאלוף: אני בכלל לא הייתי ממליץ לכם להביא שירות של מתנדבים לבתים הפרטיים של כל אזרח.

אלי אלאלוף: כל הסיפור הזה של להכניס אותם לבתים הפרטיים, אני הייתי נזהר.

קריאה: אבל בעולם הרווחה זה בדיוק המקום ה- - -

אלי אלאלוף: מי אמר?

אלי אלאלוף: אתה ראית מה זה אומנה?

אלי אלאלוף: משפחה יש לה ילדי אומנה והיא מביאה את המתנדבת הזאת, מה היא עושה?

קריאה: לא, מתנדבת לא אמורה להיות שם על תקן - - -

אלי אלאלוף: אני אומר לכם, ברגע שהמתנדבות מגיעות לשירותים בבתים הפרטיים, אין שליטה עליהם, שום מפקח הכי גאוני לא יהיה מסוגל לראות מה קורה בכל בית, בכל יום בכל שעה.

נעה בן שבת: אדוני אתה מבקש שזה יהיה מוגבל למעט בבית המשפחה?

אלי אלאלוף: רק במוסדות ציבור או במשרדים, מה שאתם רוצים, רק לא - - -

קריאה: יש הרבה עמותות שפועלות בקהילה, הן פועלות בקהילה ואז אותן עמותות שפועלות בקהילה ולא בתוך הבתים, הן מסייעות גם לכאלה שמגיעים למרכזים שלהם.

קריאה: לאו דווקא זה מופעל על ידי הרשות המקומית, זה יכול להיות מופעל על ידי אחת העמותות.

קריאה: יש עמותות שפועלות במתנ"סים ומקומות ציבוריים.

נעה בן שבת: אז למעט בבית המשפחה, אבל נגיד שמדברים על זה שמגיעים למקום וצובעים את הבית, יש קשיש, באה עמותה וצובעת לו את הבית,

קריאה: עורכים לו קניות.

אלי אלאלוף: זה בכניסה חד פעמית?

קריאה: לא, אבל הקשישים זה פרויקט מיוחד - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה תבינו, זה צעירות וצעירים שיכול להיות כל מיני דמיונות גרועים כמו שלי, שחושש שתהיה פגיעה בהם.

אלי אלאלוף: אז מה, השירות הלאומי יגרום לזה שצעירים ייפגעו נפשית ועוד?

נעה בן שבת: אז אדוני אנחנו אומרים "למעט בבית המשפחה" בפסקה 3 בסיפא.

נעה בן שבת: ואנחנו אומרים "בגופים שנמצאים בקשר עם משרד הרווחה או עם המחלקה לשירותים חברתיים".

אלי אלאלוף: או בכל מוסדות.

אלי אלאלוף: אבל במוסדות, לא בבתים פרטיים.

אלי אלאלוף: ליווי וסיוע לאזרחים ותיקים;

אלי אלאלוף: אדוני, בכל הפרטים האלה אתה מבקש שזה לא יהיה בבית המשפחה?

אלי אלאלוף: לא.

קריאה: לא, אבל ליווי לאזרחים ותיקים זה פרויקט מיוחד.

אלי אלאלוף: גם אזרחים ותיקים.

אלי אלאלוף: חברים, יש פה, אין לכם ילדים בגיל 16, 17, 18?

קריאה: יש, אבל הפרויקט הזה הוא פרויקט שקיים כבר למעלה מעשר שנים - - -

אלי אלאלוף: שם יש בנושא הקשישים, במשרד לשוויון חברתי, אז שם יש אזהרה בעניין הזה.

אלי אלאלוף: תבדקו אותה.

קריאה: הם מפעילים את הפרויקט הזה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: תבדקו.

אלי אלאלוף: תלכו על האזהרה שיש בחוק.

אלי אלאלוף: אני לא גאון שזוכר את כל החוקים, אבל תבדקו כי דנו בזה.

אלי אלאלוף: והתחייבו לכל מיני זהירויות בעניין הזה.

נעה בן שבת: ליווי וסיוע לילדים ולנוער במצבי מצוקה, מנותקים, נושרים וצעירים בסיכון; גם פה אותה מגבלה.

אלי אלאלוף: זה ועוד איך.

נעה בן שבת: סיוע והדרכה במסגרות השמה חוץ ביתיות לרבות משפחות אומנה;

קריאה: משפחות אומנה לא נכנס להשמה חוץ ביתית, צריך לפרש את זה.

קריאה: אני יודע שהייתי ברווחה, מסגרות חוץ ביתיות היו גם משפחות אומנה, אבל אם צריך - - -

אלי אלאלוף: חוק משפחות האומנה נגמר רק השנה.

אלי אלאלוף: לא היה חוק.

קריאה: ולמה המסגרות בקהילה הורדתם?

נעה בן שבת: כי מסגרות בקהילה, אתם אומרים, אתה אומר שמסגרות בקהילה שהן לא משפחות אומנה והן בכל זאת השמה חוץ ביתית?

קריאה: מסגרות בקהילה, כמו מפעלי תעסוקה מוגנים או מעונות יום טיפוליים.

נעה בן שבת: אז סיוע והדרכה במסגרות חוץ ביתיות ובמסגרות בקהילה, אבל להוריד את המשפחות אומנה כי ממילא זה השמה חוץ ביתית.

קריאה: אם זה נכנס לחוץ ביתי אז לא צריך, אם זה לא נכנס אז - - -

נעה בן שבת: סיוע לנכי צה"ל ונפגעי פעולות איבה ובני משפחותיהם;

נעה בן שבת: סיוע לניצולי שואה;

נעה בן שבת: סיוע לנפגעי התמכרות;

אלי אלאלוף: לדרי רחוב זה מסוכן.

אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם אנשי המקצוע.

אלי אלאלוף: לטפל בדרי רחוב?

קריאה: יש ארגונים שמסייעים לדרי רחוב.

אלי אלאלוף: אבל לא בבית שלו.

אלי אלאלוף: לא, יש כאלה שגם ברחוב וגם זה, הם אוכלוסייה מסוכנת.

אלי אלאלוף: תחשבו רק על הילדים.

קריאה: לא, אבל יש מסגרות של דרי רחוב, זו הכוונה.

קריאה: הוסטלים של עיריות ו - - -

אלי אלאלוף: - - - אבל בזהירות רבה.

נעה בן שבת: אז הסיוע במסגרות לדרי רחוב וגם בנפגעי התמכרויות זה במוסדות?

אלי אלאלוף: כן בוודאי.

נעה בן שבת: אבל עם ניצולי שואה ולמשפחות שכולות ונכי צה"ל זה גם לא בבתים?

אלי אלאלוף: אני אומר לכם, זה לא - - - חבר'ה, תשמרו על הילדים.

אלי אלאלוף: קודם כל המטרה זה שירות לילד, למתנדב, ואל תפגעו בהם, כי פגיעה בגיל כזה, אני לא מבין, אנשי התוכן שלכם צריכים להגיד את הדברים שאני מציע לבדוק.

אלי אלאלוף: זה לא משבצת, שמים קופסה ובוא נמלא את הגפרורים.

אלי אלאלוף: זה לא ככה.

קריאה: איפה יפגשו את ניצולי השואה?

קריאה: בדרך כלל הם בבתים.

מיכל וולדיגר: הם גם מגיעים שניים-שניים לפעמים, הם לא מגיעים אחד.

אלי אלאלוף: בבקשה, שניים - --

קריאה: יש דברים שאפשר לבחון ולקבוע נהלים שיגיעו שניים, לא לקבוע באופן גורף שלא בבתים אלא בהתאם לנוהל שייקבע - - -

אלי אלאלוף: אף אחד לא בודק, גם ניצול שואה אם הוא מסוכן לילד?

קריאה: כן, יש.

אלי אלאלוף: מישהו שבודק?

קריאה: הכוונה היא דרך המשרד לשוויון חברתי בצורה מסודרת, עם בדיקה של המשפחות, העובדת סוציאלית שמלווה - - -

אלי אלאלוף: זה לא הולך ככה אוטומטי.

קריאה: ברור.

נעה בן שבת: אז אולי צריך להגיד הוראה כללית פה שהסיוע יכול להינתן גם בבית אבל בלבד שלאחר בחינה של ה- - - אם זה בסדר, אדוני, אבל אולי נגיד את זה על כל המרכיבים שדיברנו.

אלי אלאלוף: עכשיו תיכנסי מה זה בחינה.

אלי אלאלוף: אם יש נוהל כבר במשרד הרלבנטי, אז תהיו כפופים להוראות המשרד.

אלי אלאלוף: אבל להכניס סתם ילד או ילדה לבית פרטי, ועם כל הכבוד לכל הזקנים, כולל ניצולי שואה, יש גיל שמתחילים להיות קצת מופרעים.

אלי אלאלוף: אנחנו צריכים להגן קודם כל על הילד.

נעה בן שבת: אז אולי נגיד שהפעילות שנעשית בבית המטופל או האדם שמלווה, ומקבל את הסיוע, היא תיעשה רק בכפוף לנוהל שאתם קובעים או שנוהל שתקבע הרשות.

קריאה: בסדר גמור.

אלי אלאלוף: הרשות - - - שיהיה אחיד לכולם.

נעה בן שבת: להבטחת שלומם של ה- - -

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: למשל אני יודע שבמשרד החינוך אפילו אתה לא יכול להכנס למוסד אם אתה לא מביא תעודת יושר מהמשטרה.

אלי אלאלוף: אני לא מתבייש, שעבדתי בבן שמן 18 שנה בחצר, ביקשו את זה, קיבלו.

אלי אלאלוף: מה הבעיה לעשות?

אלי אלאלוף: כל העובדים שעבדו איתי והיו - - - עשו את זה.

נעה בן שבת: סיוע בהסברה בעניין זכויות המטופל בשירותי הרווחה ומשפחתו;

נעה בן שבת: סיוע לאימון והכשרה של כלבי נחיה לאנשים עם מוגבלות בראייה או חיות שירות לאנשים עם מוגבלות; יש פה גם סיפא אדוני שמדברת על סיוע לאדם עם מוגבלות בראיה או אדם עם מוגבלות אחרת בהסתגלות לכלב הנחיה, אנחנו ראינו אותה כאילו שהיא נכנסת כבר בסיוע לאדם עם מוגבלות, לכן רק הרישא נשארת.

קריאה: סליחה רגע, בסעיף 5 לגבי תחום הרווחה, אפשר יהיה להוסיף "ליווי וסיוע" לכל הפסקאות שם, אני מציע.

קריאה: שתהיה אחידות.

נעה בן שבת: פעילויות בתחום 6.

נעה בן שבת: השירות בתחום קליטת עליה ועידודה יהיה בפעילויות אלה לשם שירות קליטת עליה או טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור; ועידודה

נעה בן שבת: סעיף (2) סיוע בקליטה קהילתית בגלל שאנחנו מדברים במילא בקהילה, במרכז קליטה.

נעה בן שבת: אז יש לנו:

נעה בן שבת: זה נעשה לגבי תושבי ישראל, האוכלוסייה בישראל ואנחנו נמצאים תחת התנאי הזה של אוכלוסייה בישראל.

קריאה: גם מפה אפשר לעודד את העלייה.

אלי אלאלוף: הם יותר טובים מהרבה שליחים.

נעה בן שבת: הדרכה בישראל של תכניות להכרת הארץ ליהודי התפוצות; הוספנו את המילה "בישראל" כדי להבהיר שזה באמת יתקיים בישראל.

נעה בן שבת: הכנה של תכניות, אני לא יודעת אם זה מתאים, זה נשמע משהו יותר מקצועי שיותר מתאים לעבודה של - - - אז הדרכה בישראל.

נעה בן שבת: פעילויות בתחום 7.

נעה בן שבת: השירות בתחום התרבות יהיה בפעילויות אלה לשם שיפור איכות החיים התרבות ועידודה של כלל האוכלוסייה בישראל לרבות תושבי ישראל באזור;

אלי אלאלוף: למה משרד החינוך לא מפעיל אותם ללימוד השפה לקשישים, למבוגרים?

נעה בן שבת: שהם לא עולים חדשים?

אלי אלאלוף: שהם לא עולים חדשים.

צבי במברגר: יש לנו במשרד החינוך - - - הקניית השכלה ל - - -

קריאה: הוא יכול להפעיל.

קריאה: לפי התקנות הוא יכול.

קריאה: אם הוא יעשה או לא זה תלוי בו.

אלי אלאלוף: במי?

קריאה: במשרד החינוך.

אלי אלאלוף: כי הוא חיסל מחלקה להקניית העברית למבוגרים וזה אחד הדברים הנוראיים שקרו.

קריאה: אבל בשירות הלאומי זה נשאר, יש סיוע בהשלמת השכלה למבוגרים.

אלי אלאלוף: זה חשוב.

נעה בן שבת: סיוע בהפעלת ספריה ציבורית כמשמעותה בחוק הספריות הציבוריות תשל"ה-1975 ובארגון אירועי תרבות הפתוחים לציבור הרחב בספריה כאמור;

נעה בן שבת: פעילויות בתחום 8.

נעה בן שבת: השירות בתחום הגנת הסביבה וטיפול בבעלי חיים יהיה בפעילויות אלה הגנת הסביבה לשם שיפור איכות החיים או הבטיחות של כלל האוכלוסייה בישראל, וטיפול בבעלי חיים לרבות תושבי ישראל באזור; ארגון פעילות לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי;

אלי אלאלוף: בבקשה.

בני חנוך: בני חנוך מהלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה.

בני חנוך: רק אם אפשר, הוספתם את המילה "ארגון" וזה לאו דווקא ארגון, יכול להיות פעילות שהיא לא ארגון, היא פעילות פשוט לשמירה על הניקיון, כולל פעילויות ניקיון.

בני חנוך: למשל עושים כל מיני מבצעי ניקיון בחופי הים הרבה פעמים, לאו דווקא ארגון, אז אם אפשר את המילה "ארגון" להסביר למה הוספתם, או - - -

אלי אלאלוף: אם אתה מסביר שזה פעולות ניקיון, זה מכבד את הילד?

בני חנוך: אבל לא במובן השלילי.

בני חנוך: אני בעצמי השתתפתי בפעולות ניקיון בחופי ים - - -

אלי אלאלוף: אז נקרא לזה פעולות לשמירת איכות הסביבה.

בני חנוך: אז כן כתבנו "פעילות לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי" אם אפשר את המילה "ארגון" - - -

נעה בן שבת: תראה, יש עוד תנאי לחוק.

נעה בן שבת: בסעיף 6(ג) לחוק נקבע שבשירות לאומי ובהתנדבות קהילתית לא ייכללו מטלות ניקיון למעט עבודות ברשות הרבים לשם שמירה על איכות הסביבה שנעשות אגב פעילות אחרת בשירות.

בני חנוך: כן, ברור, לא הכוונה לפעולות ניקיון בבית, הכוונה לניקיון המרחב הציבורי, נגיד בחוף הים.

נעה בן שבת: נכון, אבל האמירה הייתה שזה נעשה אגב פעילות אחרת בשירות ולכן זה קצת קשה שהפעילות היא לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי וזה עיקר העניין.

בני חנוך: את מבינה אבל את העניין שזה לא רק ארגון של פעילות כזאת?

בני חנוך: כאילו את המהות, לא הכוונה רק לארגן מבצעי ניקיון אלא גם להשתתף בעצם הניקיון של המרחב הציבורי.

בני חנוך: כמובן הכוונה למרחב הציבורי, לא למישהו שינקה בבית.

נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו מבטאים את זה שזה נעשה אגב פעילות אחרת בשירות, אם אני זוכרת נכון הכוונה הייתה שיש פעילות של תנועת הנוער וכל החניכים יחד עם אותה קומונרית או מרכזת יוצאים לפעילות הניקיון.

נעה בן שבת: אבל זה לא עצמו, לא פעילות שמירת הניקיון של המרחב הציבורי תהיה עבודתה של אותה בת שירות או בן שירות.

בני חנוך: כן ברור.

בני חנוך: זה יהיה - - - אולי אפשר לנסח את זה שלא רק ארגון אלא גם הפעילות עצמה.

בני חנוך: אולי השתתפות.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על איזו פעילויות שהן עיקר, אנחנו דיברנו ברישא שחלק משמעותי מפעילותו של הגוף המפעיל היא בזה.

נעה בן שבת: אם אנחנו מדברים, ומי שעושה את השירות צריך לעסוק בפעילות הזאת.

נעה בן שבת: אולי נגיד רק בכפוף לסעיף 6(ג) לחוק, לפחות שזה יהיה ברור.

בני חנוך: ברור.

בני חנוך: כל התקנות כפופות לחוק - - -

קריאה: זה לא נראה שיש שוני גדול עם המילה "ארגון" או בלעדיה.

נעה בן שבת: המילה ארגון כן מסייעת בזה שאתה לא זה שמנקה דווקא.

נעה בן שבת: כל השירות הלאומי שלך עובר בניקיון של המרחב הציבורי.

קריאה: בסעיף 6(ג) זה יבהיר ואז זה יובן שאולי העיקר הוא הארגון.

קריאה: כל התקנון וגם פיזית בפעילות עצמה.

בני חנוך: ברור.

בני חנוך: כל התקנות כפופות לחוק.

אלי אלאלוף: כן בבקשה.

אלי אלאלוף: פה יש שאלה.

קריאה: לי יש שאלה לגבי 2.

קריאה: כתוב כאן "סיוע והדרכה במוזיאון מוכר" השאלה מה קורה אם הוא לא מוכר.

קריאה: אז הוא לא.

קריאה: גם אם עמותה מוכרת מפעילה אותו?

דרור גרנית: כן.

דרור גרנית: חד משמעית.

דרור גרנית: הסיבה שמוזיאונים מוכרים היא שמושג של מוזיאון, גם אני יכול לפתוח בבית את הדברים שדרור מחבב ולהציג אותם לציבור הרחב.

דרור גרנית: זה עדיין לא עושה את זה מוזיאון מוכר.

דרור גרנית: לכן - - -

קריאה: לא, מוזיאון של עמותה מוכרת.

דרור גרנית: זה לא משנה.

דרור גרנית: צריך שזה יהיה מוזיאון מוכר, לכן - - -

קריאה: - - - גוש קטיף, - - - להכרה?

דרור גרנית: - - - להכרה.

דרור גרנית: כמו שיש בכל מקום שאתה הולך בעולם, בכל עיר גדולה, יש מוזיאון השוקולד שזה חנות לממכר שוקולד ומוזיאון ה- - -

קריאה: לא, ודאי שזה לא יהיה מסחרי.

קריאה: אנחנו מדברים על משהו לא מסחרי, על עמותה ללא כוונת רווח.

דרור גרנית: זה צריך להיות מוזיאון מוכר, מוסדר בתוך חוק מוזיאונים.

קריאה: אז מה ההבדל אגב בין החלק השני של המשפט, כלומר יש הדרכה וסיוע במוזיאון מוכר, ואחר כך "אתר לאומי כהגדרתם".

קריאה: למה שם זה לא מוכר?

דרור גרנית: זה מוכר מכח חוק הגנים הלאומיים.

קריאה: מה ההבדל בין "בהגדרה" לבין מוכר?

קריאה: מבחינת הניסוח.

דרור גרנית: או שהוא מוזיאון המוכר לפי חוק המוזיאונים, או ש - - -

קריאה: וכן באתר לאומי או אתר הנצחה מוכרים?

דרור גרנית: את רוצה את התשובה או שאת רוצה לענות?

דרור גרנית: התשובה היא שאו שאתה מוזיאון מוכר לפי חוק המוזיאונים, או שאתה אתר לאומי או אתר הנצחה כמשמעותו בחוק הגנים הלאומיים, האתרים וכדומה.

דרור גרנית: או שאתה פה, או שאתה פה, אבל אתה מוסדר בכח הדין.

אלי אלאלוף: אני מכיר מוזיאון כזה אבל לא אגיד אותו.

אלי אלאלוף: כי יש לו מתנדבים נהדרים.

אלי אלאלוף: אבל הוא צודק.

אלי אלאלוף: לצערי עכשיו יש גם שיקולים פוליטיים בהכרת המוזיאונים, דבר שלא היה צריך להיות.

נעה בן שבת: חינוך הציבור לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי, הפחתת ייצור פסולת וקידום המיחזור;

נעה בן שבת: סיוע בטיפול ובשמירה על בעלי חיים במצוקה נטושים או פגועים;

נעה בן שבת: אדוני מפה, מפסקה 5 ואילך יש פה כמה דברים שאני לא כל כך מבינה מה עושה המתנדב.

נעה בן שבת: אמרנו את השמירה על המערכות האקולוגיות, לא כל כך ברור מה פעילותו של המתנדב.

נעה בן שבת: סיוע למניעה ולהפחתה של סיכונים סביבתיים לציבור ולהפחתת חשיפה של אוכלוסייה לחומרים מסוכנים, קרינה, רעש ומפגעי ריח;

נעה בן שבת: קצת לא ברור מה עושה פה המתנדב, האם הוא מפקח במפעל, האם הוא - - -

אלי אלאלוף: קיבלתם מאיזו מפלגה פה בכנסת?

אלי אלאלוף: זו תכנית מפלגתית.

נעה בן שבת: האם הוא מגן על הים, האם הוא מונע מסירות דיג את הדיג?

בני חנוך: זה אנשי המקצוע יחד עם אנשי השירות הם גיבשו את הרשימה, אז עמדו פה על כל מיני נושאים מעולמות התוכן של איכות הסביבה, אז למשל בנושא של הגנה על משאבי טבע, מניעת זיהום ים, כמו שאמרתם, מניעת זיהום קרקע, שזה מוכר כיכול להיות, כל מיני פעילויות קהילתיות שעושים, איסוף המידע, הצגת עמדות, הכנת ניירות עמדה, זה יכול להיות אפילו סיוע בניטור ודיגום, זה יכול להיות סיוע במבצעי ניקוי אם חס וחלילה מתרחש איזה זיהום ים והעמותות גם נרתמות לנקות את הים.

בני חנוך: אותו דבר לגבי מניעת קרינה ומפגעי רעש, יכול להיות השתתפות בניטור ובדיגומים, אותו דבר לגבי קידום עירוניות ובניה ירוקה, זה מתוך המטרה לשמור על שטחים פתוחים, אז יש כל מיני, סדרה של כל מיני פעילויות שעושות עמותות בנושאים האלה, קיימות עמותות שמתעסקות בזה, אני לא יודע ספציפית על מה, אם יש באיזה שהוא מקום מתנדב ומה הוא עושה או מה רוצים שהוא יעשה אבל בהחלט יכול להיות מצבים שאותם מתנדבי שירות אזרחי, לאומי, יסייעו להם באותם תחומים באותם אלמנטים שדיברתי.

נעה בן שבת: זאת אומרת זה יכול להיות גם שדלנות נגיד בנושא נגד בניה - - -, נגד הקמת - - -

בני חנוך: למשל פעילות קהילתית, פעילות ציבורית, הכנת ניירות עמדה, יכולות להיות מגוון רחב של פעילויות כמו בשאר הדברים, יש נושאי תוכן שיכולות להיות מגוון רחב של פעילויות.

בני חנוך: נכון.

נעה בן שבת: וזה מקובל גם על משרד המשפטים?

נעה בן שבת: שהם בעצם יעסקו בפטיציות לציבור נגד בניה פה, נגד בניה שם, כך אתם תפסתם את השירות?

דרור גרנית: אני אומר שאנחנו הקפדנו, לדוגמה היה באחד הניסוחים הקודמים, היה דיון על תכנון ובניה, אני התנגדתי לתכנון ובניה.

דרור גרנית: מבחינתי כל מה שנוגע בסביבה - - -

אלי אלאלוף: למה?

דרור גרנית: כי לתפיסתי זה- - -

אלי אלאלוף: הם היחידים שיהיו תמימים.

אלי אלאלוף: כל השאר בתכנון ובניה אינטרסנטים.

אלי אלאלוף: למה אתה לא משאיר אותם?

דרור גרנית: מהטעם ששוב, תכנון ובניה נוגע בעולמות משפטיים ובסוגיות של זכויות - - -

אלי אלאלוף: בדיונים, להיות משקיף בוועדה לתכנון ובניה של ישוב.

אלי אלאלוף: שילמדו איך מתכננים להם את ה - - -

דרור גרנית: שוב, זה מביא אותנו לעולמות המשפטיים והעולמות המשפטיים בכוונה, תחום המשפט לא נכנס לרשימת התכנים.

אלי אלאלוף: אז תשים שם חוץ מהדיונים המשפטיים.

נעה בן שבת: הוועדות אגב זה ברשויות המקומיות אז יכול להיות שבכל מקרה הם יכולים להפעיל שם בני ובנות שירות - - -

דרור גרנית: כי הם מתנדבים ברשות המקומית.

דרור גרנית: אבל בסדר, זה שוב פעם, כל מה ש, התפיסה שלי הייתה שכל מה שנוגע לעולמות המשפטיים זה עולמות שהם בהגדרה עולמות של קונפליקט חברתי.

אלי אלאלוף: אז בבקשה תוריד את זה ותשאיר אותם, לדוגמה, מתכננים את בית הספר העתידי.

אלי אלאלוף: מי מתכנן אותו?

אלי אלאלוף: כל הזקנים שלפני מאה שנה גמרו ללמוד.

אלי אלאלוף: לעומת זאת, אם אתה מכניס ויש לי דוגמה בראש, זה לא סודי, תכנון מקווה ישראל לעתיד, הייתה מעורבות של הצעירים, זה מדהים.

אלי אלאלוף: כמה רעיונות נפלאים היו.

אלי אלאלוף: ואם היו לומדים קצת יותר וחוזרים לוועדה בזכותו, עוד יותר טוב היו תורמים לתפיסת העולם של הילד ושל התכנון.

אלי אלאלוף: זה מאוד חשוב.

דרור גרנית: במה שקשור לבניה ירוקה למשל, זה כן בפנים.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: גם בתכנון ובניה, זה לא אוטומטית, הם לא ילכו לבית המשפט, אף אחד לא ייקח אותם כעדות.

אלי אלאלוף: אז תמנע מהם, תרשום את זה.

בני חנוך: השר באמת ביקש במכתב התייעצות שיהיה גם רשום, הורידו את זה אני רואה, אבל סיוע להטמעת היבטים סביבתיים בתחום התכנון והבניה.

בני חנוך: זה כמו שהיושב ראש אמר, מדובר פה בסך הכל על עמותות שמייצגים, לא בדרך כלל גופים ציבוריים, גופים ש- - - אפילו יכול בזה להיות ערך מוסף שבאים אנשים צעירים שעוזרים וגם עוזרים להם - - -

אלי אלאלוף: צעירים שיצאו עם מטען מדהים בתחום הזה.

בני חנוך: לכן אני חושב שזה דווקא בהחלט משפטית לדעתנו זה אפשרי.

נעה בן שבת: תזכיר מה ביקשת, ביקשת סיוע בהטמעת היבטים.

בני חנוך: סיוע להטמעת היבטים סביבתיים מתחום התכנון והבניה, קידום העירוניות והבניה הירוקה.

בני חנוך: זה מה שהשר ביקש אחרי חשיבה מקצועית, לדעתנו אין מניעה משפטית.

דרור גרנית: לטעמי אין, בכל הכבוד, אני מציע לא להזכיר את התכנון והבניה ולא להוסיף את הרישא הזאת.

אלי אלאלוף: למה?

אלי אלאלוף: אתה תכתוב שלא יופיעו בשום, למרות שגם שם, למה שלא יקשיבו?

אלי אלאלוף: למה, אזרח מותר לו ללכת לבית משפט, יש כאלה שאומרים שזו ההצגה הכי טובה בעיר.

דרור גרנית: אדוני היושב ראש, אני אזכיר רגע שכשעשינו את החוק הראשי, המחשבה הייתה שהשירות האזרחי צריך להיות ממלכתי ולא צריך שיהיה שירות אזרחי במקומות שהם נתונים בקונפליקט חברתי או קונפליקט ציבורי עמוק.

אלי אלאלוף: במקומות שיש בהם קונפליקטים לומדים הכי הרבה.

דרור גרנית: בסדר, אבל אנחנו רצינו שזה יהיה ממלכתי כמו שהשירות הצבאי הוא ממלכתי ולהרחיק אותם ממקומות שבהם יש מחלוקת חברתית וציבורית.

אלי אלאלוף: אנחנו פגענו בממלכתיות אם נציגי המשטרה יושבים פה בדיון הזה?

אלי אלאלוף: פגענו בממלכתיות שלהם?

אלי אלאלוף: אז למה השירות האזרחי, מתנדב של השירות האזרחי לא יכול להיות בדיון משפטי בלי להתערב?

דרור גרנית: משום שדיון משפטי בהגדרה הוא דיון שכלול - - -

אלי אלאלוף: הוא שירות ממלכתי מס' 1.

אלי אלאלוף: מה?

אלי אלאלוף: בתחומים שלו, אני לא מדבר על עבירות - - -

דרור גרנית: התחומים שלו זה בדיוק העמותות שילכו ויגישו, וזה בסדר גמור שהן עושות את זה, אבל אנחנו לפחות בזמן החקיקה שלא נכון, שזה יפגע בממלכתיות, זה גופים שהם עסוקים בקונפליקט עם המדינה או עם הרשויות המקומיות במאבק על מהו האינטרס הציבורי האם האינטרס הציבורי הוא X או האם הוא Y. וזה בסדר גמור שיש את העמותות שעושות את זה, אנחנו לא מבקשים למנוע מהעמותות לעשות את זה, אבל חשבנו שלא נכון ששירות אזרחי שהוא מקבילה לשירות צבאי ושאמור להישאר ממלכתי, יגיע לאותם מקומות של קונפליקט חברתי עמוק.

דרור גרנית: זה בדיוק מוביל אותו למקומות של המאבקים הפוליטיים וצובע את השירות האזרחי בצבעים פוליטיים וכדי לא להגיע למקומות האלה בנינו את מנגנון המסננות ואת מנגנון התפקידים כדי להגיד איזה פעילויות באופן יותר ממוקד ומדויק, זה היה הרציונל.

נעה בן שבת: למרות שכל הבעיות של הקונפליקטים זה יכול להיות גם כשאתה מדבר על מים או על חשיפה של אוכלוסייה לחומרים מסוכנים, אתר פינוי פסולת כזה או אחר אם פוגע - - -

קריאה: וגם כתוב קרקע.

קריאה: קרקע זה תכנון ובניה.

אלי אלאלוף: היות וההחלטות היום הן פה אחד, אתם מנחשים, אז אני אומר לך מראש שאני לא אצביע בשביל הדעה שלך.

נעה בן שבת: אז אדוני, אתה רוצה שיתווסף בפסקה 8 "סיוע בהטמעת היבטים סביבתיים בתחום התכנון והבניה, וקידום העירוניות והבניה הירוקה".

אלי אלאלוף: זה הבית העתידי שלו.

אלי אלאלוף: זה החיים העתידיים.

אלי אלאלוף: תנו להם.

אלי אלאלוף: אין להם עוד אינטרסים אישיים שם, ולא יהיו עם זכות הצבעה.

אלי אלאלוף: זה נפלא שהם ילמדו דברים כאלה.

אלי אלאלוף: אתם לא יודעים כמה, אתם בסביבה שלכם תסתכלו תראו כמה טעויות על ידי המקצוענים.

אלי אלאלוף: אז תן לראש המדהים של הגיל הזה לפעול גם.

אלי אלאלוף: אז אנחנו לא מקבלים את העצה של משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: אבל עם כבוד אליך.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: תשאירו להם שיתעניינו בבעיות האמיתיות.

דרור גרנית: אוקיי.

מיכל וולדיגר: יש לי עוד הערה קטנה.

מיכל וולדיגר: משהו קטן.

מיכל וולדיגר: לא גדול כמו תכנון ובניה.

מיכל וולדיגר: בנושא של בעלי חיים, לנו יש היום מתנדבים ומתנדבות בתחום של טיפול בבעלי חיים בגני חיות, בבתי ספר שיש בהם פינות חי.

מיכל וולדיגר: זה לא מוזכר פה.

מיכל וולדיגר: התלבטתי אם להעלות את זה בחינוך או להעלות את זה פה, אבל יש גם שם, וזה לא מופיע.

אלי אלאלוף: תכניסו את זה בחינוך.

דרור גרנית: בחוק מוגדר התחום טיפול בבעלי חיים.

מיכל וולדיגר: אבל פה אתם מדברים על בעלי חיים נטושים או פגועים.

מיכל וולדיגר: הם לא פגועים.

אלי אלאלוף: אני מציע שהחקיקה צריכה להיות כזאת:

אלי אלאלוף: אם זה מוסדי ויש פיקוח של המשרד לאיכות הסביבה, אז שם.

אלי אלאלוף: אם זה חינוך אז תשאירו את זה - - -

מיכל וולדיגר: אבל זה לא כתוב שם.

מיכל וולדיגר: לא כתוב לא פה ולא שם.

קריאה: הדרכה בגני חיות?

מיכל וולדיגר: לא, גם טיפול בבעלי חיים עצמם.

חזי חזן: אני מעמותת בת עמי.

חזי חזן: אני מחלק את זה לשתי אוכלוסיות, האוכלוסיות הרגילות והאוכלוסיות בעלי צרכים מיוחדים ונוער בסיכון.

חזי חזן: יש לנו המון מתנדבים שנמצאים בחוות טיפוליות שמגיעים להדרכות מבתי ספר לחוות האלה, יש לנו בגני חיות, בפארקים לאומיים ששייכים לעירייה או לחברות עירוניות.

נעה בן שבת: אז אולי זה יחד עם הדרכת טיולים.

נעה בן שבת: יש סעיף בחינוך והדרכת טיולים.

מיכל וולדיגר: לא, זה בטיפול בחיות.

קריאה: התחום מוגדר כהגנת הסביבה וטיפול בבעלי חיים.

קריאה: זה נכון שבתיאורי התפקידים התמקדנו בהגנת הסביבה ואני מסב את תשומת ליבנו שיש תיאורי תפקיד קיימים שאנחנו רוצים לשמור אותם, באמת בגני חיות, מקומות כאלה שזה לאו דווקא הדרכה.

קריאה: הם בגני החיות מטפלים בבעלי חיים.

קריאה: מכיוון שיש תחום כזה, אין סיבה שלא תהיה תיאור פעילות כזאת.

קריאה: כרגע אין את זה.

נעה בן שבת: אז מה אתה מציע להכניס את זה פה בסיוע בטיפול בשמירת בעלי חיים במצוקה - - -

מיכל וולדיגר: לא צריך מצוקה.

מיכל וולדיגר: למחוק את המצוקה.

מיכל וולדיגר: טיפול בבעלי חיים.

נעה בן שבת: לא, אנחנו לא רוצים שזה יהיה טיפול נגיד בחיות משק, לא רצינו שזה יהיה טיפול בחווה או במקום פרטי.

מיכל וולדיגר: אבל זה כן בחווה, חווה טיפולית.

נעה בן שבת: לא, חווה למטרה לימודית.

נעה בן שבת: זאת אומרת או שזה בעלי חיים שהם בעצמם במצוקה, נטושים או פגועים, או שהם למטרת הדרכת נוער או - - -

מיכל וולדיגר: או טיפול.

נעה בן שבת: או שנחזיר את זה לנושא של החינוך.

מיכל וולדיגר: זה גם וגם.

דרור גרנית: ברווחה למשל שמנו "סיוע לאימון בהכשרה של כלבי נחיה לאנשים עם מוגבלויות או חיות שירות לאנשים עם מוגבלויות" אם את אומרת לי מישהו יתנדב בחוות סוסים ואליה מביאים ילדים עם מוגבלות א', ב', או ג', והוא מטפל בסוסים - - -

נעה בן שבת: זה לא חיית שירות.

נעה בן שבת: זה סוס, הסוס בחווה שאליה מגיע הילד פעם בשבוע זה לא נחשב חיית שירות.

קריאה: זה טיפול פארא רפואי, זה בתחום הבריאות.

קריאה: הדרכה שנתית זה בחינוך.

קריאה: יש הרבה אוכלוסיות מיוחדות ונוער בסיכון נמצאים בתחום הזה.

קריאה: אני הייתי מציע "סיוע בטפול ובשמירה על בעלי חיים בגופים שבהן מתקיימת הדרכה לגבי בעלי החיים" או בבעלי חיים במצוקה, נטושים או פגועים.

קריאה: ששם זה לא חייב להיות.

נעה בן שבת: זאת אומרת או שהיעד הוא ביצוע הדרכה או מתן טיפול לבני אדם אתה מתכוון?

קריאה: כן.

אלי אלאלוף: חבר'ה יש לי בעיית זמן.

דרור גרנית: רק נחדד מה לא.

דרור גרנית: חוות פרטיות שעושות אימון רכיבה - - -

מיכל וולדיגר: לא יכולה להפעיל, בוודאי.

אורנה קוטלר: פרטית לא נכנסת לפה.

דרור גרנית: אני יודע למה אני דואג.

דרור גרנית: יהיו עמותות למיניהן אז הן יתאגדו כעמותות וכחל"צים ויהיה בהן פינת חי שהתפקיד שלה זה שמביאים את הילדים בשבת לראות ארנבונים וללטף את הארנבונים בשבת עם הילדים.

דרור גרנית: זה סבבה, אבל זה לא צריך להיות שירות אזרחי.

אלי אלאלוף: השירות האזרחי לא מופעל בשבת.

מיכל וולדיגר: אם ילד עם מגבלות, באמת הטיפול שלו באותו ארנב שאחר כך ישרת את כל האנשים שיבואו לבקר אותו בשבת, זה יעזור גם לילד וגם לסביבה, למה לא?

קריאה: אבל יש גם מבוגרים בעלי מוגבלויות שעוזרים להם בעלי חיים, לא רק ילדים.

מיכל וולדיגר: אני רק ביקשתי להכניס את זה לאחד מהדברים או לכולם.

מיכל וולדיגר: כי זה פשוט לא נמצא.

נעה בן שבת: אדוני אנחנו ננסח את רוח הדברים שאנחנו מדברים על או בעלי חיים במצוקה נטושים או פגועים או טיפול בבעלי חיים בגופים שבהם ניתנת או הדרכה או טיפולים, כשהכוונה לא הדרכה לרכיבה על סוסים אלא הדרכה לימודית.

אלי אלאלוף: אין בעיה.

נעה בן שבת: פעילויות בתחום 9.

נעה בן שבת: השירות בתחום הבטיחות בדרכים יהיה בפעילויות אלה לשם שיפור הבטיחות בדרכים הבטיחות של כלל האוכלוסייה בישראל, לרבות תושבי ישראל באזור;

נעה בן שבת: דרכים; גם פה חשבנו שהסיוע למניעת תאונות דרכים כנראה בדרך של הדרכה ולא בדרך אחרת.

נעה בן שבת: מוקדש לזה סעיף נפרד כי - - -

קריאה: זה לא תאונת דרכים.

אלי אלאלוף: כן בבקשה.

קדרון דן: אני מעמותת תנו יד לחירש, נכים למען נכים.

קדרון דן: אני עוסק 36 שנה בנושא של בטיחות בדרכים.

קדרון דן: נושא פעילות בטיחות בדרכים צריכים להיות אנשים שמבינים כל מה שקורה בבטיחות בדרכים ולא אנשים שבאים ואומרים "תראו, כך חוצים, כך חוצים".

קדרון דן: צריך להסביר לכל האנשים, צריך להסביר להם איך חוצים מעבר חציה, איך חוגרים וכל הדברים האלה, כי אנחנו גמרנו את שנה שעברה עם 360 הרוגים בגלל שה- - -

אלי אלאלוף: לא כולם במעברי חציה, פליז.

קדרון דן: אני מסביר, כבוד היושב ראש, זה כל מה שקשור לנושא של בטיחות בדרכים צריך להסביר את זה טוב כי זו נקודה מאוד רגישה.

מוטי אלמליח: הם עוברים הדרכה עם ערכות הדרכה מסודרות, הרלב"ד - - -

קדרון דן: בסדר, אני גם משומרי הדרך אז אני מכיר.

עמיחי תמיר: אני מארגון הנכים.

עמיחי תמיר: אם אפשר להוסיף תינוקות וילדים.

נעה בן שבת: תינוק הוא גם ילד.

נעה בן שבת: ילד זה מ-0 עד - - - פעילויות בתחום 10.

נעה בן שבת: (א) השירות בתחום בטחון הפנים יהיה בפעילויות אלה לשם שיפור בטחון הפנים הבטיחות של כלל האוכלוסייה בישראל, לרבות תושבי ישראל באזור;

משה אלפנדרי: יש פה טעות קולמוס אולי.

משה אלפנדרי: זה צריך להיות שמירה על שלום הציבור ובטחונו.

נעה בן שבת: אבל לא זה מה ש, הסעיף המסמיך לא דיבר על זה.

נעה בן שבת: אנחנו לקחנו את זה מהנוסח של הסעיף המסמיך.

נעה בן שבת: 65.

נעה בן שבת: שיפור איכות החיים או הבטיחות.

משה אלפנדרי: לדעתי זה טעות פשוט בסעיף 9.

נעה בן שבת: לא, אנחנו לקחנו את ההוראות מתוך סעיף 65(ב) וזה פשוט הועתק פה וכמו שהועתק גם לתחומים האחרים שבסעיף 65(ב).

נעה בן שבת: לא ברור איך בעצם משתלבים משרתי השירות הלאומי או ההתנדבות הקהילתית בשמירה על בטחון הציבור.

דרור גרנית: אני רוצה לציין ברשות היושב ראש שהסעיף הזה הוא סעיף שאנחנו נותרנו במחלוקת מאוד עמוקה עליו.

דרור גרנית: בעצם התקנות האלה נועדו לתחום ולגדור את הפעילויות ואת התפקידים שבהם אפשר לעשות שירות אזרחי בגופים פרטיים.

דרור גרנית: כל התקנות האלה מתייחסות לגופים פרטיים ולא לגופים ציבוריים ולכן הדיון על גופים פרטיים שעוסקים בביטחון הציבור זה בהגדרה של מעורר את השאלה, אבל גם השאלה של התפקידים הספציפיים בעצם לא נתחמו פה, לא הוגדרו פה בשום גדר קונקרטית.

דרור גרנית: לכן הסעיף 10 הוא בעיני מאוד בעייתי ואנחנו לא הצלחנו להגיע לנוסח שהוא - - -

אלי אלאלוף: לא ישבתם ביניכם?

דרור גרנית: ישבנו, התכתבנו, דיברנו, התווכחנו, טלפונים, לא הצלחנו להגיע ל- - -

אלי אלאלוף: אדון אלפנדרי מה אתה אומר?

משה אלפנדרי: קודם כל חשוב לי לציין שבניגוד לפעילויות בתחומים אחרים שהוזכרו פה הפעילויות המתבצעות כאן על ידי הארגונים הן עצמאיות, אין שיתוף פעולה עם המשטרה, אנחנו לא מכירים את הפעילויות האלה, לכן אנחנו לא יכולים להגיד שכל פעילות אכן מסייעת למשטרה, בין אם זה שמירה על בטחון הציבור או שמירה על רכוש.

משה אלפנדרי: זו נקודה מאוד בעייתית, אנחנו לא מכירים את הפעילויות של הארגונים או מי עומד מאחוריהם.

נעה בן שבת: אם אתם לא מכירים אז אתם לא יכולים בעצם להסביר לנו מה זה סיוע לשמירה על בטחון הציבור וגם לא בפסקה 12, סיוע לשמירה על רכוש הציבור וקרקעות המדינה, גם זה בעצם אתם לא יודעים על מה מדובר, וזה אפילו לא בתיאום אתכם אתה אומר, - - -

משה אלפנדרי: אנחנו לא מכירים את הפעילויות האלה, זה לא בתיאום איתנו.

משה אלפנדרי: אני לא יכול להגיד שזה מתנגש כי אני לא יודע באמת מה הפעילויות.

משה אלפנדרי: יש רק ארגון אחד שהוא מאוד מוכר, שאני מניח שרוב הפעילות מרוכזת על ידי אותו ארגון, אבל זה לא מבוצע בשיתוף פעולה על ידי המשטרה.

אלי אלאלוף: אני יכול להגיד לך מניחוש שלי שאלה פעולות מאוד אטרקטיביות.

מוטי אלמליח: גם אטרקטיביות, גם חשובות.

נעה בן שבת: איזה פעולות?

מוטי אלמליח: ארגון השומר החדש, יש שם המון מתנדבים, שדווקא בימים האלה שאנחנו עדים לכל השריפות והדברים, מי שמתריע על שריפות בזמן אמת זה אותם מתנדבים שנמצאים בארגון השומר החדש.

מוטי אלמליח: אם אנחנו מדברים על גניבות חקלאיות ולא חסר מקרים, שאותם מתנדבים באים ומראים נוכחות בשטח, ביערות, בשטחים החקלאיים - - -

אלי אלאלוף: אבל למה אתם קושרים את זה לביטחון פנים?

קריאה: זה התחום בחוק.

קריאה: התחום בחוק הוא בטחון פנים.

קריאה: הגענו להסכמה גם עם המשרד לביטחון פנים לגבי הניסוח מבחינתנו, זה לא עם משרד המשפטים, זה רק בטחון הפנים, שיישאר פה רק תפקיד אחד שייקרא "סיוע לשמירה על בטחון הציבור ורכושו" ומבחינתנו אפשר למחוק את פסקה 2.

קריאה: קיבלנו כן את הערת משרד המשפטים שכמובן הם לא יישאו נשק.

אלי אלאלוף: למה ילד בן 18 אסור לו לשאת נשק?

קריאה: אנחנו לא רוצים, אם הוא מתנדב במשטרה - - -

דרור גרנית: אנחנו עוסקים באוכלוסייה שבהגדרה, נקודת הפתיחה בכלל להכנס לתוך המסגרת הנורמטיבית היא שהם הופטרו משירות צבאי ולכן לא ברור - - -

אלי אלאלוף: אבל ברגע שהם לא משרתים בצבא, אסור להם לשאת נשק?

דרור גרנית: זה לא כלל גורף, אבל קשה לראות למה אדם שיכול לשאת נשק וכשיר לשאת נשק - - -

קריאה: היא בת דתיה, ביקשה פטור משירות צבאי.

יואב ארבל: מותר לו לשאת נשק אבל לא לצורך - - -

קריאה: בחורה דתית, מותר לה לשאת נשק - - -

אלי אלאלוף: אני חייב לסגור את הישיבה.

אלי אלאלוף: מחכים לי בחוץ אנשים לישיבה הבאה.

נעה בן שבת: אדוני השאלה אם משאירים את זה, מה שכתוב בסעיף ב', הפעילויות המנויות בתקנת משנה (א) יאומצו בכפוף לכך שמתנדב לא יישא כלי יריה לצורך ביצוע פעולות אלה ובכפוף לכל דין.

קריאה: עוד לפני שאנחנו מגיעים לב' מה עם א'?

קריאה: מותר לו גם לקבל רישיון לנשק אישי, אבל לא לצורך הפעילות הזאת.

קריאה: לצורך הפעילות אנחנו לא רוצים שיהיה להם נשק.

קריאה: עצם הנוכחות שלהם בשטחים האלה והפטרולים שהם עושים, הם מרחיקים גנבים מגניבות חקלאיות - - -

אלי אלאלוף: אתם לא רוצים שבמסגרת התפקיד יישא נשק.

קריאה: מלווה טיולים לא יכול לשאת נשק?

דרור גרנית: זה לא במסגרת הזאת.

דרור גרנית: ודרך אגב, גם ספק רב.

אלי אלאלוף: עד עכשיו לא היו מתנדבים שנשאו נשק?

קריאה: כמה שידוע לי, מתנדבים בשומר החדש ועל זה מדובר, הם בלי נשק.

אלי אלאלוף: תעזוב את השומר החדש, לפני שהוא הוקם ולא היו שריפות סתם וונדליזם כזה, לא היה אף תחום שהיה מותר לו לשאת נשק?

קריאה: היה מלווה טיולים.

דרור גרנית: סליחה, מלווה טיולים זה לא בתוך המסגרת של הדבר הזה, זה בחינוך.

דרור גרנית: שנית - - -

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם, בשלב זה אני אלך עם משרד המשפטים, שבמסגרת תפקידם הם לא יכולים לשאת נשק.

אלי אלאלוף: אבל אם תבדקו ותרצו להוסיף תתקן את התקנה.

יואב ארבל: אבל מה אומרת התקנה, מה בעצם נשאר לנו?

נעה בן שבת: נשאר לנו הסיוע לשמירה על בטחון הציבור ורכושו.

יואב ארבל: זה מאוד מאוד רחב.

יואב ארבל: חייבים לצמצם את זה.

אלי אלאלוף: לא, זה מספיק טוב.

אלי אלאלוף: בעיני זה מספיק טוב.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: אפשר להצביע ברשותכם.

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: נמנעים – אין תקנות שירות אזרחי (גוף מפעיל), התשע"ח-2018 אושרו.