ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 652, 2018-07-02 12:30

ניסן סלומינסקי: רבותיי, צהרים טובים לחבריי חברי הכנסת, לאורחים, למשתתפים, ויש לנו כבוד לארח כאן גם את שרת המשפטים וגם את המנכ"לית אמי, את מנהל בתי המשפט, כולכם ברוכים הבאים.

ניסן סלומינסקי: בעיקרון הפגישה הזו ביסודה נועדה למבנה שונה.

ניסן סלומינסקי: כמו שעשינו שיחה פתוחה עם היועץ שאפשר יהיה לדבר ולשאול שאלות, זו היתה המתכונת שרצינו לעשות עם שרת המשפטים.

ניסן סלומינסקי: רק מאחר שהיום בכנסת זה יום של המשרדים וכולי, אז קצת נכפה עלינו סדר אחר וצורה אחרת של ישיבה, של הצגה של משרד המשפטים.

ניסן סלומינסקי: אני אתן לשרה, אם היא תרצה לומר כמה מילים לפני ההצגה.

ניסן סלומינסקי: ומצד שני אנחנו נצטרך לעשות פגישה נוספת - - -

איילת שקד: למה?

ניסן סלומינסקי: לשיחה פתוחה איתך, אם ירצו, אם תרצי.

איילת שקד: אין לנו זמן לשיחה פתוחה?

איילת שקד: נעשה היום גם שיחה פתוחה.

איילת שקד: יש לנו שעה וחצי.

קארין אלהרר: הוא רוצה ליהנות - - -

ניסן סלומינסקי: אם נספיק, בכבוד.

ניסן סלומינסקי: אבל איתך גם שעתיים - - -

איילת שקד: נעשה רבע שעה מצגת, ואחר כך שיחה פתוחה איתי ועם המנהלים של האגפים השונים.

ניסן סלומינסקי: מאה אחוז.

ניסן סלומינסקי: בשמחה רבה.

ניסן סלומינסקי: אני רואה גם את ברק פה, כולכם מבורכים.

איילת שקד: משרד המשפטים מורכב כמו כל דבר טוב משלושה חלקים גדולים: משרד המשפטים עצמו - - - שהמנכ"לית אמי פלמור עומדת בראש כל המערך הזה; הנהלת בתי המשפט, ואנחנו נברך את השופט יגאל מרזל שהחליף את מיכה שפיצר, והוא אחראי על הניהול השוטף של מערכת בתי המשפט, ותומר מוסקוביץ שעומד בראש רשות האכיפה והגבייה.

ניסן סלומינסקי: תומר הוא חלק מהוועדה כבר.

איילת שקד: תומר יושב פה הרבה.

ניסן סלומינסקי: גם ברק לאחרונה.

איילת שקד: הגיעה לכאן תקשורת כי ביקשו ממני קודם בוועדת שרים לחקיקה לתת הצהרה של דקה על חוק הגיוס, אז אני אתן אותה ואז נתחיל במצגות.

איילת שקד: אני מקווה שתישארו למשרד המשפטים כי זה מה שמעניין באמת.

איילת שקד: היום העברנו, עכשיו, הרגע, העברנו בוועדת שרים לחקיקה את חוק הגיוס.

איילת שקד: אני מקווה שנסיים את הליכי החקיקה.

איילת שקד: בכנסת הקודמת אני הובלתי את החוק יחד עם חבר הכנסת שטרן שנכנס, חבר הכנסת עמר בר-לב, חבר הכנסת שלח, רוברט אילטוב, צחי הנגבי, אראל אטיאס וגפני.

איילת שקד: זו היתה הוועדה.

איילת שקד: עבדנו מאוד מאוד קשה חודשים רבים, אם אני לא טועה שמונה חודשים.

איילת שקד: במשך כל התקופה הזאת ניסיתי לשכנע את חבר הכנסת שלח ואת חבר הכנסת יאיר לפיד, שר האוצר אז, להסכים למתווה שאותו משרד הביטחון הביא כעת, של סנקציות כלכליות אם לא עומדים ביעדים, ואחר כך כשהחוק פשוט פוקע אם שוב לא עומדים ביעדים.

איילת שקד: לצערי באותה תקופה חבר הכנסת שלח ויש עתיד לא הסכימו למתווה הזה.

אלעזר שטרן: זה לא מדויק.

איילת שקד: זה מאוד מדויק, חבר הכנסת שטרן.

איילת שקד: זה מאוד שטרן.

ניסן סלומינסקי: רגע, רגע, אלעזר.

אלעזר שטרן: טוב, נשמע.

איילת שקד: אני שמחה שהם שינו את דעתם.

איילת שקד: באותה תקופה הם עמדו על כך שהחוק יפקע אם לא עומדים ביעדים ותישלל סמכותו של שר הביטחון לדחות את הגיוס.

איילת שקד: אני שמחה שהם שינו את דעתם.

איילת שקד: אני חושבת שצריך להגיד באומץ: שינינו את דעתנו, ולא לנסות לעבוד על הציבור כשמדובר באותו חוק.

איילת שקד: עכשיו נעבור למשרד המשפטים.

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: אי אפשר.

אלעזר שטרן: סליחה, סליחה, אי אפשר, אי אפשר.

איילת שקד: תדבר.

ניסן סלומינסקי: טוב, משפט.

אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד לשרת המשפטים - - -

איילת שקד: כשהיית חבר בוועדה והיית איתי בחדק עם עפר שלח, אתה, אני, עפר שלח ועמר בר-לב - - -

אלעזר שטרן: איילת, הכול נכון.

איילת שקד: אז יאללה תגיד את האמת.

אלעזר שטרן: עוד לא תפסת אותי פעם אחת שלא אמרתי את האמת.

איילת שקד: בוא תגיד אותה.

אלעזר שטרן: אז עכשיו אני אגיד את האמת.

אלעזר שטרן: יש הזדמנות, אני מברך עליה.

אלעזר שטרן: נכון שהתנגדו לסנקציות כלכליות, אבל התנגדו לסנקציות כלכליות כיוון שהיו רק סנקציות כלכליות.

אלעזר שטרן: ונכון שהמילה סנקציות פליליות לא היתה בחוק אז כמו שהיא לא נמצאת היום.

אלעזר שטרן: ציינת נכון שמה שהיה אז, מה שקראו לו סנקציות פליליות זה היה פקיעת החוק המיוחד שוועדת שקד עשתה.

איילת שקד: ושלילת הסמכות של שר הביטחון לדחות גיוס.

אלעזר שטרן: את צודקת בשלילת הסמכות.

אלעזר שטרן: גם היום בחוק שמוגש נכון שיש גם סנקציות כלכליות.

אלעזר שטרן: הסיבה התנגדו לזה אז היתה ביכולת לעמוד מול בג"ץ.

אלעזר שטרן: גם היום מי שקורא את החוק וגם את עמדת היועץ המשפטי לממשלה, סביר שתהיה בעיה עם הסנקציות הכלכליות.

אלעזר שטרן: אני מקווה שלא, שזה יהיה בסדר.

אלעזר שטרן: אבל גם לדעת היועץ המשפטי לממשלה כפי ששמעתי אותה אתמול, גם בחוק של היום יש סנקציות פליליות כמו שהיו בחוק של אז.

איילת שקד: זה לא נכון, אלעזר - - -

אלעזר שטרן: סליחה, זה היועץ המשפטי של הממשלה - - -

איילת שקד: אלעזר, זה לא נכון.

איילת שקד: אתה ישבת אצלי בחדר.

אלעזר שטרן: הקריאו לי אותה אתמול.

איילת שקד: אתה, אני, עמר בר-לב ושלח.

איילת שקד: ואני ביקשתי שהוא יסכים שרק יפקע החוק מבלי לקחת את סמכותו של שר הביטחון והוא התעקש לקחת את סמכותו של שר הביטחון.

אלעזר שטרן: א', זה גם נכון.

אלעזר שטרן: אני לא אמרתי שזה לא נכון.

איילת שקד: בדיוק, וזה מהות העניין.

אלעזר שטרן: אבל אי אפשר להגיד שבחוק ההוא היו סנקציות פליליות וכאן אין.

איילת שקד: אפשר, אלעזר.

אלעזר שטרן: כמו שהיו שם סנקציות פליליות, יש גם בחוק הזה סנקציות פליליות.

איילת שקד: לא נכון, כי כאן יש שנה שלמה לחוקק הסדר חדש.

איילת שקד: שם לא היה.

איילת שקד: כי כאן לא לוקחים את סמכותו של שר הביטחון.

איילת שקד: אתה ואני יודעים את האמת.

אלעזר שטרן: נראה לי שזה ברור.

איילת שקד: עזוב.

איילת שקד: אתה ואני יודעים את האמת.

אלעזר שטרן: - - -

איילת שקד: אלעזר, אתה ואני בין תשעת האנשים בכנסת שמכירים את כל הפרטים.

אורי מקלב: כל אחד שושבין כאן בעניין הזה - - -

ניסן סלומינסקי: התחלנו, אז אני אתן כאחרון על הנושא הזה, אבל בתנאי, אורי, שאתה רוצה להגיד ששיניתם ואתם מחליטים לתמוך.

אורי מקלב: לא, לא.

אורי מקלב: אני רוצה רק להתייחס לדברים שנאמרו פה.

ניסן סלומינסקי: אבל קצר.

אורי מקלב: חשוב מאוד מה שאמרה כאן שרת המשפטים, שזאת האמת.

אורי מקלב: אבל מה לעשות שכנראה שיאיר לפיד חשב כפי שקורה בעבר ובהווה שהציבור לא בקי בפרטים.

אורי מקלב: גם היום בוויכוח הזה לא הרבה מבינים - - -

איילת שקד: מעט מבינים את הפרטים האלה.

אורי מקלב: לא מבינים את הפרטים האלה, את הדקויות, ושהדקויות האלה הן מאוד מאוד משמעותיות.

אורי מקלב: ובסופו של דבר היה אפשר על זה לצורך אלקטורלי ולצורך פוליטי בעניין הזה להגיד אני תומך כדי שזה יוכל לעבור, הנה החוק שלי, אני מה שאני אמרתי.

אורי מקלב: אני נותן ליאיר לפיד להשתעשע בהרגשה ולהגיד שזה אותו חוק - -

אלעזר שטרן: דבר לעניין.

אורי מקלב: - - כפי שאנחנו יודעים שמהותית ובאופן מובנה זה לא אותו חוק על אף שזה עוד לא אומר אם אני תומך באותו חוק או לא תומך באותו חוק.

מרב מיכאלי: אתה מתנגד גם לזה וגם לזה - - -

קארין אלהרר: - - -

ניסן סלומינסקי: לא, לא, די.

קריאות: - - -

איילת שקד: בואו נתחיל את משרד המשפטים.

אורי מקלב: אם אני מסכים לחוק הזה או לא, תראו את דבריי בהמשך.

קארין אלהרר: - - -

איילת שקד: את גם טעית.

איילת שקד: אני לא רוצה להעיר לך, אבל לווינשטיין לא היתה שום בעיה עם הסנקציות הכלכליות - - -

קארין אלהרר: לווינשטיין היתה בעיה - - -

איילת שקד: לא, לא היתה בעיה.

איילת שקד: אני הייתי איתו בפגישה, אני הייתי יושב-ראש הוועדה, לא את.

קארין אלהרר: לא, אבל עובדה, עם כל הכבוד - - -

ניסן סלומינסקי: קארין, קארין, אבל חבל, חבל, די.

קארין אלהרר: סליחה, סליחה, עם כל הכבוד - - -

איילת שקד: זה לא היתה בעיה לווינשטיין.

איילת שקד: היתה בעיה לעפר שלח ויאיר לפיד.

קארין אלהרר: עם כל הכבוד את היית יו"ר הוועדה - - - את יו"ר הוועדה.

אלעזר שטרן: דרך אגב אם כבר מציינים - - - 1,800 עינויים בכל מקרה - -

ניסן סלומינסקי: אלעזר, די, אלעזר - - -

אלעזר שטרן: - - לא כמו כאן שאין אף אחד.

קארין אלהרר: נכון.

ניסן סלומינסקי: אלעזר, אלעזר, אלעזר ואורי וקארין, תודה רבה.

קארין אלהרר: לא, מה תודה רבה?

איילת שקד: אנחנו מתחילים עם משרד המשפטים.

קארין אלהרר: יושבת כאן שרה, משמיצה מפלגה שלמה.

קארין אלהרר: מה תודה רבה?

ניסן סלומינסקי: קארין, היא לא משמיצה.

ניסן סלומינסקי: באמת, נו.

איילת שקד: אני רק דייקתי את העובדות.

ניסן סלומינסקי: היא דייקה.

קארין אלהרר: לא, את תדייקי עד הסוף - - -

איילת שקד: אני דייקתי את העובדות.

איילת שקד: קארין, את לא מכירה את העובדות.

קארין אלהרר: אני מכירה - - -

איילת שקד: סליחה, את לא מכירה.

איילת שקד: אני מצטערת.

ניסן סלומינסקי: טוב, די - - -

קארין אלהרר: עם כל הכבוד לך, עם כל הכבוד לך - - -

איילת שקד: וינשטיין כיועץ משפטי לממשלה אישר את הסנקציות הפליליות.

ניסן סלומינסקי: די, לא, לא, לא.

ניסן סלומינסקי: קארין - - -

קארין אלהרר: הוא לא אישר את הסנקציות הפליליות.

איילת שקד: הוא אישר כי אני הייתי איתו בישיבה, והוא אישר בישיבה.

קארין אלהרר: את יכולה להגיד את זה אלף פעם.

איילת שקד: את לא היית שם.

איילת שקד: אני מצטערת.

קארין אלהרר: את יכולה להגיד את זה אלף פעם.

קארין אלהרר: זה לא - - -

אלעזר שטרן: הוא אמר שלא יהיו סנקציות פליליות.

ניסן סלומינסקי: רגע, אני רוצה - - -

איילת שקד: לא, יהודה וינשטיין אישר מתווה שאני הבאתי לו.

אלעזר שטרן: אבל הוא אמר שבמתווה הזה שאישרתם היום יש סנקציות פליליות.

קארין אלהרר: נכון.

איילת שקד: לא, במתווה הזה יש - -

אלעזר שטרן: ככה הוא אמר.

קארין אלהרר: הוא אמר את זה.

איילת שקד: - - יש חובת גיוס לאחר שנה אם הכנסת לא מחוקקת חוק חדש.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: וזה הסנקציות הפליליות.

אלעזר שטרן: ככה הוא אמר.

קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: טוב, די, רבותי - - -

קריאות: - - -

ניסן סלומינסקי: טוב, די, די, אורי, אורי וקארין - - -

אורי מקלב: לקחתם את הסמכות משר הביטחון - - -

ניסן סלומינסקי: באמת, נו, אורי - - -

אורי מקלב: וזה הדבר המהותי.

אורי מקלב: על זה היו ויכוחים ואז לא ידעו את הדברים, אז מי שלא היה - - -

ניסן סלומינסקי: אורי, אורי - - -

אורי מקלב: אני רק מסכם בזה, אני רק רוצה להרגיע את כולם.

אורי מקלב: אנחנו לא נסתמך בהצעת החוק הזו על ההצבעה של יש עתיד.

אורי מקלב: ההצבעה של יש עתיד היא הצבעה שתלויה בדבר, צרכים פוליטיים.

אורי מקלב: יכול להיות שהדברים ישתנו.

אורי מקלב: היא לא הצבעה באמת מהותית בגלל החוק, לכן הם לא אלה שיחזיקו את הממשלה.

קארין אלהרר: אתם עם כל הכבוד לא רוצים לא את זה ולא את זה.

אורי מקלב: הממשלה לא תיפול לא בגלל יש עתיד - - -

אלעזר שטרן: אתם תחזיקו את הממשלה.

אלעזר שטרן: אנחנו יודעים.

אורי מקלב: ההצבעה לא תסתמך על יש עתיד.

ניסן סלומינסקי: אורי, אורי ואלעזר וקארין.

קארין אלהרר: - - - לא את זה ולא את זה אתם רוצים.

ניסן סלומינסקי: טוב, ששש, רבותי - - -

אלעזר שטרן: אבל רק שנגיד שיהדות התורה היא זאת שמחזיקה את הממשלה הזאת.

אלעזר שטרן: אני מסכים.

ניסן סלומינסקי: אלעזר, אלעזר - - -

אורי מקלב: לא יש עתיד מחזיקה את הממשלה.

אורי מקלב: לא ניתן לכם את ההנאה הזאת.

ניסן סלומינסקי: אני יכול לסכם שאנחנו נשמח על כל מי שיצביע בעד ולא חשוב הסיבות שלו.

ניסן סלומינסקי: כמו שאתה יודע שחוק עונש מוות בבריטניה בוטל בתמיכה של שני אגפים שכל אחד מסיבות הפוכות של השני תמך בזה.

ניסן סלומינסקי: אז לא חשוב הסיבות.

ניסן סלומינסקי: כל מי שיצביע בעד, אנחנו נשבח אותו.

אורי מקלב: למה צריך ללכת עד בריטניה.

אורי מקלב: תראה שחוק הלאום לא עובר בגלל שתי סיבות נגדיות.

ניסן סלומינסקי: די, זה הכול, עזוב, עזוב.

ניסן סלומינסקי: די, אורי - - -

אורי מקלב: - - - למה צריך ללכת לבריטניה?

אורי מקלב: תלך פה.

ניסן סלומינסקי: צריכים לשבח את מי - - -

אורי מקלב: חוק הלאום זה פה.

אורי מקלב: למה צריך ללכת לבריטניה?

אורי מקלב: תלך לחוק הלאום - - -

ניסן סלומינסקי: די.

ניסן סלומינסקי: הם צריכים לשבח את מי שיצביע בעד ונגמר הסיפור.

אורי מקלב: הוא לא עובר - - -

איילת שקד: טוב, יאללה, יאללה, חבר'ה, משרד המשפטים.

ניסן סלומינסקי: די, רבותי.

ניסן סלומינסקי: משרד המשפטים.

מרב מיכאלי: לא הבנתי את האינטרס הפוליטי, למה את מסבירה להם שזה לא אותו חוק.

מרב מיכאלי: את לא רוצה שהם יצביעו איתכם?

איילת שקד: אותי מעניין האמת.

מרב מיכאלי: אותך מעניין – אני לא מבינה אז למה אתם מצביעים בעד זה.

ניסן סלומינסקי: די, מרב, קארין, אנחנו עוסקים במשרד המשפטים - - -

מרב מיכאלי: אם שרת המשפטים מתעקשת שזה לא אותו חוק - - -

קארין אלהרר: היא יכולה להתעקש כמה שהיא רוצה.

קארין אלהרר: יש הצעת חוק.

קארין אלהרר: אפשר לקרוא אותה.

ניסן סלומינסקי: קארין, קארין.

ניסן סלומינסקי: אם יישאר לנו זמן לאחר שיוצג כל משרד המשפטים ונמצה את זה, אם יישאר זמן, תהיה לנו אפשרות להמשיך בשאלות ותשובות וכולי.

ניסן סלומינסקי: ואם לא, תהיה לנו פעם אחרת.

ניסן סלומינסקי: בבקשה, כבוד השרה.

איילת שקד: יאללה, משרד המשפטים, קצת מספרים, לא משנה, פריסה גיאוגרפית בגדול אנחנו בכל הארץ.

איילת שקד: (הצגת מצגת) קצת במספרים: 900,000 שיחות בשנה במוקדי שירות, 800,000 פעולות באגף לרישום והסדר מקרקעין.

איילת שקד: אתם רואים פה 81,000 תיקים חדשים רק בסיוע המשפטי.

איילת שקד: מי יודע כמה תיקים נפתחים בשנה בבתי המשפט במדינת ישראל?

איילת שקד: יש כ-800 שופטים.

איילת שקד: כמה תיקים נפתחים בשנה?

אורי מקלב: 800,000?

איילת שקד: 850,000.

איילת שקד: מספר מטורף.

אורי מקלב: אנחנו - - - אנחנו שומעים את הדברים האלה.

אורי מקלב: קוראים את הרפורמות.

איילת שקד: מספר מטורף.

איילת שקד: הרפורמות המרכזיות שהובלנו בשנת 2018:

איילת שקד: רפורמת חדלות פירעון – הוועדה הזאת עשתה באמת דבר חריג בקנה מידה של הכנסת.

איילת שקד: במשך שנתיים היא עבדה על רפורמה מאוד מאוד משמעותית, סופר חברתית, עם חברי הכנסת אוסאמה סעדי ומרב מיכאלי וניסן שישבו פה שלושתם, וגור כמובן, ישבו פה כולם ימים ולילות עם סיוע מחברי הכנסת ובמשך שנתיים עשו רפורמה שנוגעת לכל המשרד שלי.

איילת שקד: זאת אומרת, גם להנהלת בתי המשפט, גם להוצאה לפועל, גם למשרד המשפטים עצמו.

איילת שקד: איגום והעצמה של ערך השיקום הכלכלי, הגדלת שיעור החוב שייפרע לנושים, הגברת הוודאות המשפטית, צמצום ביורוקרטיה.

איילת שקד: אני לא נכנסת לזה כי הוועדה עברה על זה והיא מכירה את כל הפרטים.

איילת שקד: רפורמה נוספת שעשינו השנה היא רפורמת הליך הוגן, דיברתי על זה בכנס לשכת עורכי הדין, היא בנויה מארבעה חלקים.

איילת שקד: ועדה לצמצום הרשעות שווא, השופט דנציגר עומד בראשה, ועדה מאוד רצינית עם נציגים מהסניגוריה, מהפרקליטות, ייעוץ וחקיקה, מהמגזר הפרטי, שר המשפטים לשעבר דוד ליבאי.

איילת שקד: בכל מערכת משפט יש הרשעות שווא.

איילת שקד: בבתי חולים כשיש טעויות מתים אנשים, במערכת החינוך כשיש טעויות ילדים נפלטים או ילדים לא לומדים טוב.

איילת שקד: אצלנו כשיש טעויות נלקחת חירות של אדם על לא עוול בכפו.

איילת שקד: בכל המדינות המערביות הישירו מבט לתופעה הזאת וניסו לבדוק איך אפשר לצמצם אותה, וגם אנחנו עושים את זה עכשיו.

איילת שקד: חוק ניהול חקירה עבר אתמול בוועדת שרים לחקיקה, חוק שמירת מוצגים יעבור בקרוב, ומניעת צילום בבתי המשפט – אני חושבת שהביזוי הזה של אנשים, ביזוי של כבודם ברגע שנלקחת חירותם על הספסל בהארכת מעצרים, צריך להיפסק.

איילת שקד: דיברתי על כך עם נשיאת בית המשפט העליון, היא חידדה לנשיאים את החוק ואת הפסיקה, ואני מקווה שהמנהג הזה יסתיים.

איילת שקד: ואם לא, אני אלך לחקיקה אגרסיבית, למרות שאני אומרת שוב, זה לא רצוי כי גם היום בחוק בעצם השופט אמור לא לאפשר את זה אלא אם כן הוא מחליט שכן.

איילת שקד: רפורמות נוספות שרציתי להרחיב עליהן בכמה מילים: השוואת חקיקה ביהודה ושומרון.

איילת שקד: גם בחקיקה פרטית, גם בחקיקה ממשלתית, אנחנו בכנסת הזאת מקפידים שאזרחי יהודה ושומרון לא יהיו אזרחים סוג ב', זאת אומרת, חוק שעובר בכנסת או שהוא עובר בחקיקה ראשית או בצו אלוף.

איילת שקד: רק היום ראינו דוגמה נפלאה שחוק נפגעי העבירה במערכת הביטחון עבר בוועדת חוץ וביטחון והפצ"ר, הפרקליטות הצבאית, יועמ"ש יו"ש, הכינו במקביל צו אלוף שיחיל את החוק על נפגעי העבירה גם ביהודה ושומרון.

איילת שקד: הקמנו אשכול אצלי בייעוץ וחקיקה שהתעסק בזה, וגם סגן שר הביטחון הקים אצלו מחלקה לזה.

איילת שקד: הוועדה דנה היום בחוק בתי משפט מינהלי יו"ש, גם חוק שמהותו היא נירמול.

איילת שקד: זה דברים שהיום נידונים בבג"ץ, יידונו קודם כל בבית המשפט המחוזי.

איילת שקד: יש עוד מספר רפורמות משמעותיות.

איילת שקד: בטאבו, הרשות להסדר מקרקעין, עשינו דברים מאוד מאוד משמעותיים, בין אם זה הסדרת מקרקעין בנגב, ועכשיו אנחנו עושים גם בירושלים, ובין אם זה שיפור השירות לאזרח בטאבו.

איילת שקד: כל עורכי הדין שעוסקים במקרקעין חווים את זה על בשרם, ואני כל הזמן קוצרת מחמאות מאותם אנשים שאם פעם בשביל לקבל הערת אזהרה היו צריכים לחכות כמה חודשים ולהגיע בעצמם ללשכות, היום הכול נעשה באינטרנט במספר דקות.

איילת שקד: זו רפורמה מאוד מאוד משמעותית וחשובה.

איילת שקד: כמה מילים על החקיקה הממשלתית – אני הייתי צריכה אתמול להציג בממשלה את הדוח שהכין אבי ליכט ממחלקת ייעוץ וחקיקה על כל החקיקה בכנסת.

איילת שקד: אנחנו יודעים שמדינת ישראל, הכנסת הזו, היא שיאנית העולם בחקיקה.

איילת שקד: אין אף פרלמנט שמעביר כזו כמות גדולה של חוקים.

איילת שקד: אני עוד אדבר בהמשך היום בכנסת כי יושב-ראש הכנסת ביקש ממני לדבר על כל נושא החקיקה.

איילת שקד: גם אני כמשרד המשפטים, אני אחראית בעצם על המון חוקים.

איילת שקד: אני ושר האוצר, כל אחד אחראי על כ-200 או 180 חוקים, ולכן גם אנחנו עושים הרבה תיקוני חקיקה.

איילת שקד: בחרתי כאן להראות שבעה תיקונים מרכזיים וחלק גם חוקים חדשים.

איילת שקד: 1.

איילת שקד: השוואת חקיקה ביהודה ושומרון – דיברנו.

איילת שקד: 2.

איילת שקד: ייצוג קטינים: אשפוז בכפייה.

איילת שקד: 3.

איילת שקד: חוק יסוד: החקיקה – תזכיר שהפצתי אבל לא הצליח להתקדם בגלל שאין הסכמה בקואליציה.

איילת שקד: 4.

איילת שקד: הסרת תכנים מרשת האינטרנט – חוק שאתם העברתם, המשטרה כבר עובדת ומסירה אתרים של זנות, של הימורים, של סמים, זה לא היה עד לפני שנה, זו גם עבודה יפה של הוועדה.

איילת שקד: 5.

איילת שקד: איסור קבלת שירותי זנות – זה יגיע אליכם בתחילת המושב הבא, אני מקווה שנצליח להעביר את זה בקריאה ראשונה עד סוף המושב הזה.

איילת שקד: 6.

איילת שקד: בית משפט מינהלי יו"ש – אתם דנים בו עכשיו.

איילת שקד: 7.

איילת שקד: שימוש בנשק חם באיזור מגורים – אתם גם דנים עכשיו.

איילת שקד: הוועדה הזו היא אולי הוועדה העמוסה ביותר, שלא נאמר החשובה ביותר לדעתי בכנסת.

איילת שקד: ואני חושבת ששיתוף פעולה בין המשרד שלי לבין הוועדה הוא מהטובים שידעה הכנסת ולכן אתם גם הצלחתם לעשות רפורמות מאוד חשובות שהיו תקועות שנים רבות.

איילת שקד: המשרד שלי מתעסק הרבה גם במתן הגנה משפטית בזירה הבין-לאומית.

איילת שקד: אנחנו קוראים לזה כיפת ברזל משפטית.

איילת שקד: זה נושא שהוא לא רלוונטי לחקיקה ולכן פחות מדברים עליו בכנסת.

איילת שקד: אבל מדי פעם המשנה הבין-לאומי רועי שיינדורף מגיע לוועדת החוץ והביטחון בעיקר ולכאן ומדבר על מה שאנחנו עושים.

איילת שקד: אנחנו חילקנו את זה לשלושה חלקים עיקריים: 1.

איילת שקד: ה-FATF – השלמת הביקורת הבין-לאומית בתחום מימון טרור והלבנת הון, וההצטרפות שלנו לארגון הבין-לאומי החשוב הזה כחברים.

איילת שקד: שלומית וגמן, מי שעומדת בראש הרשות להלבנת הון, עושה עבודה יוצאת דופן בתחום הזה.

איילת שקד: אנחנו משתפים פעולה עם מדינות רבות.

איילת שקד: דרך אגב, היום אנחנו וארצות הברית עובדים מאוד קשה בארגון הזה על מנת למנוע מאיראן להתקדם ולקבל הלבנה בפורום החשוב הזה.

איילת שקד: הם נשארים ברשימה השחורה, וזה הרבה בזכות עבודה שלנו.

איילת שקד: 2.

איילת שקד: ICC – הרשות הפלסטינית בעצם שלפה את כל הכדורים ומנהלת נגדנו מערכה ב-ICC.

איילת שקד: אנחנו במשרד המשפטים עובדים ביחד עם משרד החוץ כדי להדוף את הטענות המשפטיות שהם מעלים שם בבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג.

איילת שקד: 3.

איילת שקד: BDS – אנחנו עובדים ביחד עם המשרד של גלעד ארדן על קידום עמדות משפטיות בנושא ה-BDS.

איילת שקד: צריך לדעת שתמיד כשהיה עימות משפטי, זאת אומרת שהיתה תביעה בעניין ה-BDS, הצד שלנו ניצח.

איילת שקד: פעילי ה-BDS לא הצליחו לנצח אף פעם בבתי משפט, וזה דבר מאוד מאוד חשוב.

איילת שקד: אמי, בבקשה.

אמי פלמור: (הצגת מצגת) אנחנו רוצים להציג את המהלכים הרוחביים שמנחים את תוכניות העבודה שלנו.

אמי פלמור: מצד אחד רפורמות מבניות, ואני תיכף אפרט על כל אחד מהדברים, קידום שקיפות, הנגשת זכויות ומידע וצמצום פערים, טיוב רגולציה, קפיצת מדרגה בשירות והרחבת שירותים מקוונים, פיקוח יצירתי וחדשני ושיפור שיתופי הפעולה במנגנוני התיאום הבין-משרדיים.

אמי פלמור: רפורמות מבניות – אנחנו נמצאים היום בעבודה מאוד ממוקדת באחד המחוזות הפליליים של הפרקליטות מתוך ראייה שהדבר הזה יכול להפוך למודל ארצי כדי לקצר טווחי זמן, לייעל תהליכים, לחסל פיגורים וגם להקל את העומס הכבד מאוד שקיים היום על כל פרקליט.

אמי פלמור: ברשות להגנת הפרטיות –בעצם זאת היתה עד לא מזמן הרשות למשפט טכנולוגיה ומידע – תפיסה אחרת, פיקוח חכם בשיטות אחרות, צמצום רגולציה, אכיפה מינהלית ושיתופי פעולה עם המגזר העסקי והאקדמי.

אמי פלמור: טרנספורמציה דיגיטלית באגף רישום והסדר מקרקעין – השרה אמרה על זה מילה, ואני רוצה להגיד שמה שקורה היום בטאבו היום פורץ דרך.

אמי פלמור: אני יכולה רק להצטער שלא כל אזרחי המדינה קונים דירות כי אז כולם היו מבינים מה קרה שם.

אמי פלמור: חשוב להבין שקיצורי הזמנים בסוף משתרשרים לתוך מערכת בתי המשפט כי בעלויות שהיו בעבר, בגלל רישומים מצטלבים, היעדר רישום הערות אזהרה, תביעות בעלות וכן הלאה, כאשר יש ודאות כל כך מהירה באמצעות רישום וכאשר מהלכים פורצי דרך ששכנעו את הבנקים להסכים לקבל דברים בלי לשלוח את האנשים הלוך ושוב, בעצם משרתים גם יחידות אחרות במשרד ובממשלה.

אמי פלמור: רפורמה ביחידות הסדרת מקצוע – גם בתחום ראיית חשבון וגם בתחום השמאים, דרכי פיקוח אחרות, צמצום רגולציה, תיכף נרחיב על זה יותר.

אמי פלמור: ההתחדשות בכונס הרשמי, בעצם התהליך של חוק חדלות פירעון אומר שאנחנו עומדים לעשות רפורמה מאוד גדולה, הליכים שעד היום התנהלו בבתי המשפט המחוזיים עומדים לעבור לכונס הרשמי ולרשות האכיפה והגבייה.

אמי פלמור: אני מניחה שיהיה על זה פירוט לאחר מכן.

אמי פלמור: קפיצת מדרגה בשירות לציבור – 600,000 אזרחים מדי שנה משתמשים בשירותים המקוונים שלנו.

אמי פלמור: כפי שאמרתי כבר קודם, אני אציין גם את העלאת שירותי רשם העמותות.

אמי פלמור: שיפור ב-Doing Business ובכל התפיסה של One Stop Shop, גם בשיתופי פעולה בין רשות התאגידים לרשות המיסים.

אמי פלמור: ושיפור איכות הייצוג וקיצור זמני המתנה ללקוחות הסיוע המשפטי.

אמי פלמור: בעבר לקוח של סיוע היה צריך לעבור תהליך מינהלי מייגע כדי לוודא זכאות.

אמי פלמור: היום הוא מועבר ישירות לעורך דין, ובעצם עורך הדין כבר עושה את כל התהליך הזה.

אמי פלמור: אנחנו מפרסמים דוחות ואני מזמינה את חברי הכנסת – שרת המשפטים מרבה לדבר על זה שיש עוד אופציות לפקח על הממשלה, לא רק חקיקה.

אמי פלמור: אנחנו מפרסמים דוחות של הפרקליטות, של הסניגוריה, של נציבות שוויון, רשות הפטנטים, הרשות לאיסור הלבנת הון, היחידה לתיאום המאבק בגזענות – זאת היחידה האחרונה בדוח האחרון שפרסמנו, ודוח גיוון תעסוקתי.

אמי פלמור: זה יצא קצת קטן אבל זה מתוך סיכום שנה של הפרקליטות, רק כדי להמחיש איזה דברים אפשר לגלות מתוך הדוחות שלנו.

אמי פלמור: למשל, פילוח בין סוגי העבירות – 4% מהתיקים נפתחים בנושא סמים, 8% בעבירות רכוש, 14% בעבירות מין, 40% בעבירות אלימות.

אמי פלמור: זה מאוד רלוונטי לסוגיות של חקיקה, איפה כדאי לקדם ואיפה לא.

אמי פלמור: סכומי הזכיות בתביעות יזומות של הפרקליטות האזרחית, אפשר לראות – 90 מיליוני שקלים ב-2014, 58 מיליון ב-2015, 75 מיליון ב-2016.

אמי פלמור: התפלגות כתבי אישום לפי העבירה המרכזית – כלומר מעבר מפתיחת תיקים לכתבי אישום, אנחנו רואים שעבירות אלימות ממשיכות להיות המרכזיות ביותר.

אמי פלמור: וסכומי חילוט שעלו מ-171 מיליון שקלים ל-272 מיליון שקלים ב-2017.

אמי פלמור: במסגרת הנגשת זכויות הציבור אנחנו במיזם משותף עם 'כל זכות', ואם שמעתם את הג'ינגלים ואת הקמפיינים לאחרונה, בעצם מנסים לסייע לאזרחי המדינה לקבל מידע זמין על זכויות, בין אם זה בתחום העבודה, בין אם זה זכויות רפואיות, לא כדי להחליף את זכותי, אלא בעצם כדי להבין את החובה שלנו כמשרדי הממשלה, ויש פה מיזם משותף שכל משרדי הממשלה תורמים לו את החובה שלנו לאפשר לאזרחים להבין בצורה נגישה ופשוטה מה מגיע להם.

אמי פלמור: גיידסטאר – למי שמכיר, נושא העמותות מעסיק רבים וטובים, והעלאת רמת השקיפות בנושא העמותות שעשה קפיצת דרך משמעותית, יכולת לפתח נתונים ולזהות פעילות של עמותות בהקשרים שונים.

אמי פלמור: הדבר הזה מקדם תורמים, אינטרסים של תורמים, אנשים שרוצים להתנדב ואנשים שרוצים לעשות מיזמים משותפים עם עמותות בתחומי תוכן שונים.

אמי פלמור: טיוב רגולציה – החיסכון לציבור 64 מיליון שקלים בשנה, חיסכון בשעות עבודה למשק, 140,000 שעות עבודה.

אמי פלמור: אנחנו נמצאים בתוכנית עבודה מאוד מאוד מסודרת, אלה המשימות שכבר הושלמו, אלה המשימות שנמצאות בתהליך, והציבור מרגיש את זה בהיבטים שונים של השימוש שלו בשירותי משרד המשפטים.

אמי פלמור: שקף אחרון – זאת היתה הדגמה של קידום תוכנית 120 הימים, תהליכי פרצלציה, הקמנו יחידה לפרצלציה, זה הרגע שבו כולם אמורים להירדם, לפחות על פי סרטון שעשינו לפני שנה.

אמי פלמור: אנחנו רואים קידום של תהליכים ששכבו במשך שנים, השרה הזכירה הסדר קרקעות בנגב, בגולן ובירושלים, והיום גם הסדר קרקעות במגזרי המיעוטים, דבר שמאפשר לעשות עסקאות כלכליות, לוודא קיומן של זכויות, לפתח בנייה, ולתת אוויר לכל איזור שבו נעשה הדבר.

איילת שקד: יופי.

איילת שקד: עמדה בזמנים.

אמי פלמור: אנחנו יעילים גם בהצגת הדברים.

ניסן סלומינסקי: רגע, אז מה יהיה לכם לעשות בשנה הבאה?

ניסן סלומינסקי: אתם עושים כל כך הרבה, אז מה יהיה לכם בשנה הבאה לעשות?

איילת שקד: יש לנו עוד מלא.

איילת שקד: ניסן, אתה יש לך מלא עבודה.

ניסן סלומינסקי: אני יודע.

אמי פלמור: ניסן, כי אתה קצת מאוכזב - - -

ניסן סלומינסקי: אני מאוכזב?

ניסן סלומינסקי: מה?

אמי פלמור: אני מזמינה את חברי הכנסת לראות את הדוחות שמתפרסמים על ידי היחידות השונות וללמוד מתוכם על הבעיות, על האתגרים, על דברים שיש מקום לפעול בהם.

אמי פלמור: אנחנו מנגישים שם מידע בשקיפות מאוד גבוהה.

אמי פלמור: נמצא פה הרפרנט שלנו מאגף תקציבים, ומנהל אגף תכנון וניוד ואסטרטגיה שלי.

אמי פלמור: תאמין לי שכשאנחנו בשקיפות - - -

מרב מיכאלי: למה שלא תשלחו את זה לוועדה, למשל, גם בהעתקים קשיחים?

אמי פלמור: אנחנו נשלח בשמחה.

איילת שקד: לחברי הוועדה?

איילת שקד: רעיון טוב.

ניסן סלומינסקי: או אלינו, ואנחנו נעביר.

מרב מיכאלי: למה שלא תשלחו לחברות וחברי ועדת החוקה?

איילת שקד: רעיון מצוין.

אמי פלמור: קודם כל, זה זמין באתר האינטרנט של משרד המשפטים.

אמי פלמור: אבל אנחנו נשלח גם לוועדה וגם לחברי הכנסת.

אמי פלמור: ואני רוצה להגיד שכשאנחנו משקפים את היקפי הפעילות שלנו, זה דבר שאנחנו יודעים שאנחנו גם נותנים בו דין וחשבון לאוצר, אם התייעלנו, מה העומס, אולי העומס הוא לא כמו שאנחנו מספרים, ומהצד השני זה נותן פרספקטיבה על האפקטיביות של הליכי חקיקה כאלה ואחרים ואיך הם שינו את תחומי הפעילות שלנו בהקשרים שונים.

אמי פלמור: אז שווה לקרוא את הדוחות האלה, הם לא סתם פעילות כזאת nice to have.

אמי פלמור: זה כלי עזר אמיתי לעבודת הרשות המחוקקת ולציבור.

מרב מיכאלי: אדרבה, כאמור.

אלעזר שטרן: איך יהיה לנו זמן, ניסן?

אלעזר שטרן: כל הזמן מביאים לנו חוקים.

ניסן סלומינסקי: זהו, אני לא יודע.

ניסן סלומינסקי: אז נראה איך.

איילת שקד: השופט מרזל, בבקשה – תקשיבו, זה מאוד מעניין, אלה נתונים שלא יודעים אותם בדרך כלל.

ניסן סלומינסקי: אנחנו קיבלנו אותך בברכה כבר בוועדה - - -

יגאל מרזל: תמיד אפשר עוד פעם.

איילת שקד: רגע, אני רק רוצה להודות לאלדד קנטי.

איילת שקד: אלדד, מכירים אותך?

אלדד קנטי: לא.

איילת שקד: אלדד הוא סמנכ"ל תכנון מדיניות ואסטרטגיה אצלנו, והוא האיש מאחורי המצגת ומאחורי הרבה דברים במשרד.

אמי פלמור: האיש מאחורי תוכניות העבודה.

אמי פלמור: יש עולם אמיתי.

איילת שקד: כן.

איילת שקד: אז זו הזדמנות להגיד לך תודה, אלדד.

אלדד קנטי: תודה רבה.

קריאה: איילת, תדאגי שהוא יחזור.

איילת שקד: אם זה היה תלוי בי, את יודעת שהוא סגן שרת המשפטים.

ניסן סלומינסקי: הוא יעיד כמה ניסינו, לפני שהם עשו את הרוטציה כמה ניסינו, לפחות אני ניסיתי להשפיע שלא תהיה רוטציה.

איילת שקד: אנחנו התעלמנו מהרוטציה.

ניסן סלומינסקי: זה לא הלך.

ניסן סלומינסקי: מה אני אעשה.

יגאל מרזל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, שרת המשפטים, חברי כנסת נכבדים, עמיתיי ממשרד המשפטים ורשות האכיפה והגבייה.

אלעזר שטרן: אתה נראה צעיר ככה או אתה צעיר כזה?

יגאל מרזל: יש פה הרבה אופציות.

יגאל מרזל: צריך להחליט.

מיכל רוזין: תגדיר צעיר, מאיזו שנה עד איזו שנה.

יגאל מרזל: אני אגיד לך מה שאני אומר לכולם: זה יעבור.

עליזה לביא: כשאמרו לי את זה הייתי אומרת שזה חטא שנמחק מיום ליום.

יגאל מרזל: ברשותכם, אני רוצה להציג כמה נתונים שקשורים למערכת בתי המשפט.

יגאל מרזל: אמרה השרה קודם על כמות התיקים שנפתחים, וזה באמת עומס מאוד גדול.

יגאל מרזל: ואנחנו תמיד מדגישים גם לשופטים וגם בכל מקום שכמובן מאחורי תיקים נמצאים אנשים ומאחורי אנשים נמצאים בעיות ומצוקות.

ניסן סלומינסקי: אתם חושב שאתם צריכים תוספת לשופטים?

יגאל מרזל: התשובה היא כן - - -

ניסן סלומינסקי: גם לבית המשפט העליון.

ניסן סלומינסקי: בוא נסגור עסקה ועשינו.

יגאל מרזל: אנחנו צריכים שופטים למערכת, והעומסים האלה, אנחנו זוכרים תמיד שמאחורי המספרים נמצאים אנשים וסכסוכים וצורך שלנו לתת מענה ואני רוצה להתייחס לזה - - -

אלעזר שטרן: ניסן, גם שרת המשפטים תסכים שזה מתחיל מאתנו, מעודף החוקים.

איילת שקד: זה נכון.

איילת שקד: הבעיה גם זה עודף עורכי הדין - - -

אמי פלמור: זה בקושי 10 תיקים לכל עורך דין במדינת ישראל, ה-800,000 - - -

ניסן סלומינסקי: לא, פה רציתי להגדיל את השופטים.

ניסן סלומינסקי: פשוט כמות יותר גדולה של שופטים.

אלעזר שטרן: הבנתי, הבנתי מה רצית.

ניסן סלומינסקי: גם בעליון.

אלעזר שטרן: כן, ברור.

יגאל מרזל: אפשר להמשיך?

ניסן סלומינסקי: כן, בבקשה.

יגאל מרזל: תודה.

יגאל מרזל: אני אתן לכם בהתחלה מספר נתונים על השופטים במערכת ואחר כך אני אעבור לתוכניות העבודה שלנו בקצרה.

יגאל מרזל: אתם יכולים לראות את הגידול במספר השופטים בשנים האחרונות, גידול שהוא חשוב ואנחנו מברכים עליו, וגם כאן אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מצוין, כמובן שרת המשפטים וגם אגף התקציבים.

יגאל מרזל: אבל צריך לומר שהגידול הזה על כל יופיו לא נותן מענה מספק לגידול בעומסים וצריך גם לומר, לגידול במורכבות.

יגאל מרזל: התיקים המשפטיים שמגיעים למערכת בתי המשפט הם יותר ויותר מורכבים.

יגאל מרזל: חלק מזה זה הטכנולוגיה, חלק מזה זה חקיקה מאוד מתקדמת שבאה יחד עם מורכבות.

יגאל מרזל: ואשר על כן יש גם צורך בהגדלת מספר השופטים אף מעבר למה שראינו שם.

יגאל מרזל: אתם יכולים גם לראות לאורך השנים את המינויים הרבים שנעשו, 262 מינויים בארבע השנים האחרונות זה הישג משמעותי מאוד.

יגאל מרזל: שרת המשפטים, נשיאת בית המשפט העליון, ועדת הבחירה וכל הגורמים שלוקחים בזה חלק - - -

ניסן סלומינסקי: זה תוספת או זה במקום אלה שיצאו?

יגאל מרזל: גם וגם.

יגאל מרזל: אבל מינוי הוא מינוי הוא מינוי, זה כל תהליך הבחירה והמיון שהוא מאוד יסודי ומעמיק, וגם הקליטה אחר כך במערכת.

יגאל מרזל: אפשר בעצם לראות את הנתון הזה כמשקף חילופים של כמעט שליש מהשופטים במערכת בתי המשפט בשנים האחרונות.

יגאל מרזל: זה המון.

איילת שקד: הבנתם?

איילת שקד: זה משפט חשוב.

איילת שקד: שליש מהשופטים - - -

יגאל מרזל: כמעט.

אלעזר שטרן: כהישג של שרת המשפטים, כמה מהדברים האלה מתרחשים בגלל שאנשים פרשו בגלל גילאים, כמה בגלל שקודם לא הצליחו למנות בגלל פוליטיקה, כמה אנחנו אשמים בעומסים הקודמים שלא מינו?

אלעזר שטרן: - - -

ניסן סלומינסקי: על זה שאלתי אותו קודם.

יגאל מרזל: אני אשיב לשאלה.

יגאל מרזל: המספרים שאתם רואים כרגע משקפים את כלל המינויים שהיו.

יגאל מרזל: חלקם זה שופטים שהגיעו לגיל פרישה או פרשו לפני גיל הפרישה, אבל פורשים לצורך העניין, חלקם הם גם תקנים חדשים שבאו בתוספת לבתי המשפט.

יגאל מרזל: עדיין המערכת זקוקה לתוספת של שופטים בבתי משפט השונים, השלום והמחוזי.

איילת שקד: אני אענה.

איילת שקד: הסיבה שהצלחנו למנות כל כך הרבה שופטים היא בגלל שאז ציפי לבני לא היתה שרת משפטים והיו כמה חודשים בלי שר משפטים ואחר כך היו בחירות.

איילת שקד: אז נוצר מצב שכמעט שנה שלמה לא מינו.

איילת שקד: לכן כשנכנסתי היו לי הרבה תקנים.

איילת שקד: זו סיבה אחת.

איילת שקד: סיבה שנייה, בגלל תוכנית אסטרטגית ארוכת טווח שעושה הנהלת בתי המשפט ואנחנו מול משרד האוצר קיבלנו תקנים חדשים.

איילת שקד: וסיבה שלישית, כי הוועדה עובדת טוב ויעיל.

יגאל מרזל: בשנת 2017 היו 18 שופטים חדשים וב-2018 מדברים על 16 שופטים חדשים מתוך המספרים שראיתם.

יגאל מרזל: נמשיך הלאה.

יגאל מרזל: ההתפלגות המגדרית מעניינת?

מרב מיכאלי: בדיוק כמו באוכלוסיה.

עליזה לביא: ועדיין, הלוואי שהיה לנו את זה בעוד - - -

מיכל רוזין: רק שהמשכורות לא ירדו.

מיכל רוזין: זה מה שקורה הרבה פעמים.

אלעזר שטרן: יש לזה הסבר?

אלעזר שטרן: זה מעניין.

ניסן סלומינסקי: תסתכלי על הסגל הבכיר מה שקורה.

מיכל רוזין: אבל בעליון אנחנו עדיין - - -

קריאות: - - -

אורי מקלב: לפי - - - שלכם תמיד אתם צריכים לראות מי הנשפטים.

אורי מקלב: רוב הנשפטים הם גברים, ואתם הרי טוענים בבתי הדין שצריך להיות - - - מכיוון שרוב הנשפטים - - - כנראה שלא תמיד זה הולך ככה - - -

איילת שקד: שטרן, אני רוצה לספר לך משהו מעניין מהוועדה לבחירת שופטים.

איילת שקד: אנחנו אף פעם לא סופרים כמה גברים וכמה נשים מינינו.

איילת שקד: אבל כשאני מסתכלת אחורה ראינו פשוט שמינינו יותר נשים.

מיכל רוזין: כן, אבל לכל התחום כולו נכנסות יותר ויותר נשים בוודאי בשירות הציבורי.

אלעזר שטרן: אמרתי שאני חושב שבשוק הפרטי צריך אולי קצת יותר אגרסיביות, ולכן נשים שהן מוכשרות כמונו בדיוק, אולי יותר, אז יותר - - -

איילת שקד: אה, פחות במגזר הציבורי?

מרב מיכאלי: ברור, כי תנאי העבודה - - -

מיכל רוזין: זה בגלל תנאי עבודה, לא בגלל אגרסיביות.

מיכל רוזין: בגלל תנאי עבודה.

עליזה לביא: כמה נשים בפרקליטות?

קריאה: 68%.

עליזה לביא: 68% בפרקליטות.

מיכל רוזין: אבל גם בוגרות משפטים יש יותר.

מרב מיכאלי: עם כל המספר הנאה הזה צריך להגיד שבבית המשפט העליון נשים הן לא רק עדיין מיעוט, הן במיעוט גדול יותר משהן כבר היו.

מרב מיכאלי: היינו כבר במצב יותר טוב והיום נשים שוב במיעוט ניכר.

מרב מיכאלי: ורק להגיד לחבר הכנסת מקלב, הנשפטים קודם כל תלוי באיזה תחום הם יותר גברים מנשים.

מרב מיכאלי: ודבר שני, גם כשהנאשמים הם גברים בצד השני פעמים רבות מדי יש נפגעת שגם היא צד להליך.

אורי מקלב: אבל זה לא הרוב.

אורי מקלב: הרוב זה משהו אחר.

איילת שקד: רק שתדעו שאתמול מיניתי בהסכמת נשיאה חדשה לבית המשפט המחוזי בלוד גם אישה, את השופטת רותי לורך, ושאת כל המערכת מובילות נשים.

איילת שקד: הנשיאה, אנוכי, אמי ונשיאת בית הדין הארצי לעבודה ורדה וירט ליבנה.

איילת שקד: בעצם יגאל הוא הגבר היחידי.

אורי מקלב: נשיאה שווה חמישה שופטים.

מיכל רוזין: זה הבטחת ייצוג.

מיכל רוזין: הפליה מתקנת - - -

יגאל מרזל: (הצגת מצגת) הנתונים בבתי משפט השלום הם אפילו מעבר לכך: 54%.

יגאל מרזל: היתה כאן הערת ביניים שבגלל אופי העבודה אז אני רוצה לומר שגם הנשים וגם הגברים בבתי המשפט עובדים מאוד קשה.

יגאל מרזל: אין הבחנה בין שופטים לבין שופטות, כולם נושאים בעומס הזה בלי שום הבדל מגדרי.

יגאל מרזל: גיל, דילגת על השקף של התפלגות מגדרית גם בקרב העובדים שלנו, לא רק בקרב השופטים.

יגאל מרזל: אפשר לראות שגם בקרב העובדים יש את החלוקה הזאת אף מעבר.

יגאל מרזל: ובסגל הבכיר שזה גם מאוד חשוב, אמרה את זה השרה קודם, זה ראשי הארגון כולו, אבל גם בסגל הבכיר, זאת אומרת, סמנכ"לים, מנהלי אגפים וכולי אנחנו נמצאים בנקודה של יחסים בין המגדרים שהיא נקודה מצוינת ומרשימה.

יגאל מרזל: נעבור הלאה.

יגאל מרזל: אפשר לראות את הפיזור הגיאוגרפי של המערכת.

יגאל מרזל: אנחנו פזורים כמובן בכל רחבי הארץ, ב-50 בתי משפט ובתי דין.

יגאל מרזל: אתם יכולים לראות שיש גם תנופה מאוד גדולה של בנייה בשיתוף אגף התקציבים כדי לשפר את הנגישות ולאפשר היכלי משפט שהולמים ומאפשרים מתן שירות לציבור, בין היתר אתם יכולים לראות שנמצאים בשלבי מכרז בתי המשפט בצפת ובטבריה וגם בעפולה.

מיכל רוזין: כמה יש בחברה הערבית?

יגאל מרזל: רק שנייה, אני אשלים.

אוסאמה סעדי: כשהוא הגיע לטייבה את מפריעה לו?

מיכל רוזין: אה, סליחה.

אוסאמה סעדי: את רואה?

אוסאמה סעדי: הוא מגיע.

יגאל מרזל: תודה על העזרה.

יגאל מרזל: בית המשפט בחדרה אמור להיות מאוכלס ב-2020, בית המשפט בטייבה גם הוא נמצא בשלבי תכנון, בת ים – נובמבר 2019, והיכל המשפט בתל אביב שהוא היכל מיושן אמור לעבור שיפוץ מקיף, זה היכל מאוד גדול, בית משפט השלום הכי גדול בארץ, גם זה לצורך שיפור השירות לציבור.

יגאל מרזל: וזה בהחלט תנופה טובה וחשובה שאמורה לאפשר לנו מתן שירות טוב יותר לציבור.

יגאל מרזל: לאורך השנים אפשר לראות ואמרה את זה השרה מקודם את מספר ההליכים, אתם יכולים לראות את העמודות הירוקות והצהובות גם יחד שמראות את הגידול לאורך השנים בכמות ההליכים.

יגאל מרזל: אנחנו ב-2017 - - -

מיכל רוזין: זה כתוב נורא קטן.

מיכל רוזין: אתה יכול להסביר?

יגאל מרזל: סליחה?

מיכל רוזין: ירוק זה תיקים שנפתחו, והצהוב תיקים שנסגרו?

יגאל מרזל: כן, הירוק זה שנפתחו והצהוב זה שנסגרו.

מיכל רוזין: זה היה מבחן ראייה רציני עכשיו.

יגאל מרזל: זה אומר בסופו של דבר שמערכת בתי המשפט מצליחה למרות גידול מתון יחסית במספר השופטים והרשמים להתגבר על הגידול המשמעותי הרבה יותר במספרי ההליכים שנפתחים.

יגאל מרזל: זה שאין פערים בין הצהוב לבין הירוק אומר שהמערכת מצליחה בכוחות רבים ובמאמץ גדול לסגור את אותו מספר תיקים שנכנס ואפילו מעבר.

יגאל מרזל: אבל אתם יכולים לראות את המגמה של הגידול ואת הקפיצה ואת העומס שאיתו המערכת צריכה להתמודד.

יגאל מרזל: בכל מה שקשור למטרות שלנו, מטרות על עיקריות, אנחנו הצבנו לעצמנו כמטרה לעשות את המרב לשפר את ניהול בתי המשפט.

יגאל מרזל: אנחנו חושבים שזה חשוב.

יגאל מרזל: כמובן האיכות השיפוטית היא ראשונה במעלה, זה הדבר המרכזי, אבל לא פחות חשוב מזה במונחי ניהול ואחריותיות שלנו כמערכת הציבורית זה לטפח את המנהלים שלנו.

יגאל מרזל: הזכירה השרה את המינוי שהיה אתמול של נשיאה חדשה לבית המשפט המחוזי מרכז, ואני מצטרף לברכות.

יגאל מרזל: אנחנו משקיעים המון בנשיאים שלנו, בסגני הנשיאים, כדי לסייע להם למלא את התפקיד המורכב מאוד של ניהול בתי המשפט.

יגאל מרזל: אנחנו גם משקיעים מאמץ במה שנקרא ניהול ביקושים.

יגאל מרזל: ברגע שתיק נכנס למערכת בתי המשפט הוא מקבל כמובן את מלוא תשומת הלב השיפוטית והניהולית.

יגאל מרזל: אבל ברור ללא מעט שותפים שלנו וגם לנו שיש תיקים שנכון יותר שלא יתנהלו בבתי המשפט ואולי יתבררו במסגרות יעילות יותר, טובות יותר, גם לצדדים וגם לבתי המשפט.

יגאל מרזל: לדוגמה, יישוב סכסוכים אלטרנטיבי, גישור, פישור וכולי.

ניסן סלומינסקי: יש לכם כללים לזה?

יגאל מרזל: ודאי.

איילת שקד: אני אסביר.

איילת שקד: כשנכנסתי לתפקיד לקחתי גם כמטרה לעשות סדר בכל נושא הגישור, ועשינו תקנות מאוד מפורטות והיום הכול מסודר.

איילת שקד: גם בנושא המומחים, עכשיו הנשיאה לקחה את זה ואנחנו מטפלים בזה, גם המומחים שבית המשפט מבקש להפנות אלינו ועכשיו תהיה רשימה מסודרת.

איילת שקד: ובטח אתה רוצה להתייחס להערה הזאת, הכתבה של קלמן - - - עם חיות וגרסטל והכול.

איילת שקד: אז קודם כל גרסטל היא מגשרת מצוינת.

איילת שקד: ודבר נוסף, עכשיו ההפניות למגשרים נעשות לא באופן אקראי אלא בצורה מסודרת.

יגאל מרזל: לגבי הקטנת מלאים – אנחנו לא רק רוצים שאותו מספר תיקים שנכנס הוא גם זה שייסגר, אלא שמלאי התיקים יפחת ושאנשים יחכו כמה שפחות זמן למתן הכרעה בעניינם.

יגאל מרזל: אנחנו משקיעים גם המון בשיפור הנגישות לציבור.

יגאל מרזל: הזכרתי קודם את המבנים אבל נגישות זה אומר גם נגישות לשונית, זה אומר שילוט, זה אומר נגישות לאנשים עם מוגבלויות.

יגאל מרזל: זה אומר גם נגישות במרחבי הרשת בעולם כולו וגם בארץ.

יגאל מרזל: ברור שאדם שיודע מה מצפה לו בבית המשפט, איך נראה אולם בית המשפט, במיוחד אם מדובר באוכלוסיות שבאות מרקע של פחד להגיע לאולם בית המשפט או של חשש, קטינים, נפגעי עבירה וכולי, כל מידע שניתן להם מראש לגבי מה מצפה להם בהליך המשפטי נכלל אצלנו בתוך נגישות לבתי המשפט ולהליך המשפטי.

יגאל מרזל: אנחנו משקיעים בזה מאמץ רב.

יגאל מרזל: על הבינוי כבר דיברתי.

יגאל מרזל: אפשר להתקדם, תודה.

יגאל מרזל: בכל מה שקשור לתוכניות העבודה אני כמובן לא אפרט כאן את כולן מקוצר הזמן.

יגאל מרזל: אני כן רוצה להזכיר חלק חשוב בתוכנית האסטרטגית שהזכירה השרה, שאנחנו נמצאים בתוכה יחד גם עם משרד האוצר.

יגאל מרזל: דבר שנקרא מזכירוּת יוזמת.

יגאל מרזל: בעצם לקחנו על עצמנו להיות קצת מזכירים ומזכירות של כל השחקנים, זאת אומרת עורכי הדין, בעלי הדין, העדים, בעיקר למנוע מצב שזמן יורד לטמיון.

יגאל מרזל: ולמה זמן יורד לפעמים לטמיון?

יגאל מרזל: כי כולם באים לדיון אבל מישהו שכח, מישהו לא מוכן, עד לא זומן, תסקיר לא הגיע בזמן.

יגאל מרזל: במקום שהשופט או השופטת יחכו והדיון לא יתקיים, אנחנו לקחנו את היוזמה על עצמנו, זה הרעיון של מזכירוּת יוזמת, והמזכירוּת מרימה טלפונים, נותנת טפסים, שולחת מסרונים בסמסים.

איילת שקד: זה מזכירוּת פרו-אקטיבית.

ניסן סלומינסקי: כמו קופת חולים שמזכירה לך את התור.

יגאל מרזל: נכון.

יגאל מרזל: אבל אנחנו מחדשים את השפה העברית, ואם אפשר להשתמש במילה בעברית אנחנו מעדיפים.

איילת שקד: כל הכבוד.

איילת שקד: אתה צודק.

יגאל מרזל: אז המזכירוּת היא יוזמת.

איילת שקד: וזה מאוד אפקטיבי, זה מאוד יעיל.

איילת שקד: מזכירוּת יוזמת זה מאוד יעיל.

יגאל מרזל: זה מאוד יעיל כאמור, השרה, ואנחנו רואים תועלות אדירות בזה.

יגאל מרזל: זה מקצר את משך ההליכים, זה מקטין את מספר הדיונים לתיק, בסוף זה ניצחון-ניצחון, לא נגיד win-win, במובן הזה שכולם נהנים מזה.

יגאל מרזל: יש את בתי המשפט לעניינים מקומיים וצריך לומר שהנושא הזה גם זכה להתייחסות של מבקר המדינה, סוג של יצור דו ראשי במובן הזה שהשופטים הם כמובן שופטים של בתי המשפט וגם הרשמים, אבל העובדים בהרבה מקומות הם עובדים של הרשויות המקומיות, וגם המבנים בלא מעט מהמקומות.

יגאל מרזל: אנחנו נמצאים בתוך מהלך שנעשה יחד עם רשות השלטון המקומית של בעצם הטמעת בתי המשפט לעניינים מקומיים בתוך מערכת בתי המשפט, וחלק מזה זה הטמעת מערכת נט המשפט, כך שאדם, בעל דין, אזרח במדינת ישראל שהולך לבית משפט, בכל מקום יהיה אותו בית משפט, אותה מערכת, אותם נהלים, אותן פרוצדורות בלי הבחנה של הגופים שעומדים מאחוריו.

יגאל מרזל: בתי המשפט הקהילתיים – היה לזה כיסוי תקשורתי בימים האחרונים, זו בהחלט יוזמה מבורכת וחשובה שמסמלת סוג של שינוי בתפיסה ביחס לסוגים מסוימים של עבירות וביחס לשיקום, הנושא של שיקום בתוך הקהילה ומניעת חזרה לעבריינות.

יגאל מרזל: אתם יכולים כאן לראות שנפתחו ופועלים כבר שלושה בתי משפט לעניינים קהילתיים, בבאר שבע, רמלה ובתל אביב.

יגאל מרזל: ובשנת 2018 אמורים להיפתח לעניינים קהילתיים גם בחיפה ובירושלים, ואנחנו כרגע מתחילים לחשוב, וצריך לחשוב איך עושים את זה ובאיזה אופן גם על נושא של בתי משפט קהילתיים לנוער.

איילת שקד: מילה אחת על זה.

איילת שקד: זה יגיע אליכם כי בתי המשפט הקהילתיים היום לא מעוגנים בחוק.

מרב מיכאלי: כן, אנחנו יודעות את זה.

ניסן סלומינסקי: אוקיי.

ניסן סלומינסקי: אז הכנו חוק, ואני רציתי שהוא יהיה רחב ככל שניתן, שיהיה גם קצת חופש, וזה יגיע אליכם במושב הבא.

מיכל רוזין: יהיה מושב הבא?

איילת שקד: יש לכם עוד מלא עבודה, מיכל.

איילת שקד: מלא מלא חוקים עוד לא סיימתם.

מיכל רוזין: אנחנו יושבים פה שעות על גבי שעות.

ניסן סלומינסקי: בתי המשפט במרחבי ארצנו כמו אריאל או מקומות כאלה הם גם כן מוטמעים בתוכו?

יגאל מרזל: בתי המשפט לעניינים מקומיים נמצאים גם באריאל, במעלה אדומים, בקרית ארבע - - -

ניסן סלומינסקי: והם גם כן נמצאים בתוך המערכת?

יגאל מרזל: הם בשלבים שונים של קליטה לתוך המערכת בצורה כזו או אחרת.

יגאל מרזל: צריך היה לזכור שמי שממונה עליהם במובן המינהלי במובנים רבים זה המפקד הצבאי, אבל אנחנו גם כן עושים שם עבודה.

יגאל מרזל: השופטים הם שופטים מן המערכת שנוסעים ומקיימים שם את - - -

ניסן סלומינסקי: זה חשוב שיהיו מוטמעים בתוך - - -

יגאל מרזל: בכל מה שקשור לתוכניות העבודה שלנו אני רוצה להזכיר את אתר הרשות השופטת שעובר גם כן שידרוגים שהם חשובים גם בתחום הנגישות.

יגאל מרזל: ממש בימים האחרונים הסדרנו את היכולת של בעלי דין בלתי מיוצגים ובעלי דין בכלל לצפות בתיקים שלהם באמצעות מה שנקרא: מערכת ממשל זמין.

יגאל מרזל: זה שינוי חשוב, ואנחנו נמצאים גם בתהליכים מתקדמים של מתן שירות רב ערוצי, צ'אט, מסרונים וכולי, שזה בהחלט חשוב כדי לאפשר.

יגאל מרזל: אומנם אנחנו מדינה קטנה, אבל עדיין אפשר לחסוך בזמנם של אנשים והם יכולים לברר מידע בלי ללכת בלתי המשפט – מה טוב.

יגאל מרזל: עוד שינוי חשוב שאנחנו עובדים עליו הוא נושא תיעוד הדיונים.

יגאל מרזל: מדינת ישראל עדיין, מי שמבקר בבתי המשפט רואה קלדנים וקלדניות, בעיקר קלדניות שמקלידות את כל הדיון.

יגאל מרזל: מקבלים אומנם פרוטוקול מלא ויפה בסוף אבל הדיון לפעמים מתארך בגלל זה, ואנחנו מחפשים שיטה טובה יותר שתשלב איזשהו תמהיל נכון בין הקלטה להקלדה ויכולת לנהל את הדיונים ואני מקווה שאנחנו נגיע לפתרון במהרה ונוכל גם פה לייעל מאוד את זמני השירות שלנו ואת הטיפול בתיקים.

יגאל מרזל: גם אנחנו לוקחים חלק, וזה צוין כבר קודם, בהיערכות לחוק חדלות פירעון.

יגאל מרזל: צריך לומר שיש כאן שיתוף פעולה מצוין ממשרד המשפטים על היחידות השונות, ההוצאה לפועל, רשות האכיפה והגבייה, וגם אנחנו תורמים את החלק שלנו גם במובן בממשקי וגם במינויים של שופטים ייעודיים שאמורים להתמנות לצורך העניין הזה לבתי משפט השלום תוך הכשרה מתאימה.

יגאל מרזל: אני צריך לומר שהנתונים לגבי תיקי פשיטות הרגל במערכת בתי המשפט בכלל – אני חושב שזה יעניין אתכם כי פה העברתם את החוק – מראים על גידול - - -

ניסן סלומינסקי: 60% מסך כל התביעות, הוא אמר היום.

יגאל מרזל: הגידול, לפי נתונים שהביאו לי, רק שנסבר את האוזן, בשמונה השנים האחרונות, בשנת 2010 זה היה 8,000 תיקי פשיטת רגל, ב-2017 אנחנו עומדים על 22,200.

יגאל מרזל: מדובר על עלייה של 14% בשנה בממוצע.

יגאל מרזל: ואם כל תיקי המערכת היו תומכים באותו קצב, אז מערכת בתי המשפט היתה צריכה לשלש את גודלה.

יגאל מרזל: זו המשמעות, רק שנבין את ההיקפים.

יגאל מרזל: מעניין לראות מה יקרה בעקבות החוק.

ניסן סלומינסקי: ברגע שזה יהיה בשלום זה ייפתח הרבה יותר כי הנגישות יותר גדולה והיכולות יותר - - -

אוסאמה סעדי: מתוך 22,000 התיקים האלה 65% זה תיקי יחידים שעוברים - - -

איילת שקד: מההוצאה לפועל.

איילת שקד: אז אני פחדתי משני דברים, אחד שפשוט נהיה פופולרי להיות פושט רגל ויותר מדי אנשים עושים את זה או שהמצב במדינה רע.

איילת שקד: אבל הנשיא אמר וגם כל השופטים אמרו לי את זה, בעצם שלושה שופטים, שפשוט עוברים מההוצאה לפועל למערכת בתי המשפט, שקודם אותם אנשים היו כלואים בהוצאה לפועל - - -

ניסן סלומינסקי: בשלום זה מחייב היערכות גדולה מאוד, גם בכמות וגם בהפנמה של החוק.

יגאל מרזל: השקף האחרון שאני רוצה רק להזכיר אותו הוא נושא ועדות השחרורים.

יגאל מרזל: הנושא הזה היה פעם באחריות שב"ס, הוא עבר לבתי המשפט בשנת 2015 וכאן בתי המשפט משקיעים בזה משאבים רבים, גם של שופטים, גם של מזכירויות, לקיים דיונים יעילים בתחום הזה עם כמות תיקים מוגבלת וידועה מראש לכל יום דיונים, שיהיו מספיק ימי דיונים.

יגאל מרזל: גם כאן יש לנו את המזכירוּת האקטיבית ואנחנו עושים פה שימוש בטכנולוגיה כדי לקדם את הנושא הזה של ועדות השחרורים ולאפשר דיונים יעילים ואקטיביים במועד.

ניסן סלומינסקי: יש שם עיכובים?

יגאל מרזל: לא.

יגאל מרזל: באופן יחסי נושא ועדות השחרורים מתקדם יפה.

יגאל מרזל: כפי שאמרתי, יש לנו ועדת היגוי משותפת, מונו שופטים לעניין הזה.

יגאל מרזל: גם שופטים עמיתים וגם שופטים מכהנים הקצינו לזה.

יגאל מרזל: יש מזכירוּיוּת ייעודיות לעניין הזה ואנחנו גם רואים שם התקדמות יפה בקצב שמיעת תיקי ועדות השחרורים.

יגאל מרזל: עד כאן ברמה העקרונית, אם יהיו שאלות אחר כך.

מיכל רוזין: לפני שנה בתקציב הוספנו תקציב לטלוויזיות במעגל סגור בבתי המשפט.

מיכל רוזין: רציתי לדעת עד כמה זה באמת התממש, עד כמה יש טלוויזיות בכל אחד מבתי המשפט ומשתמשים בכך.

מיכל רוזין: דבר נוסף זה העניין של חדרים – אתה עושה פרצוף שאתה לא יודע על מה אני - - -

יגאל מרזל: אני מקשיב לך.

מיכל רוזין: אה, אוקיי.

מיכל רוזין: והדבר השני, אחד הדברים שעלו פה בוועדת החוקה זה שיהיו חדרים שבהם נפגעי עבירה יוכלו לשהות לפני משפט, לא להיות במסדרון ביחד עם התוקף, הפוגע, החשוד, ולהיות בחדרים, מה שהיום בהרבה מאוד בתי משפט, בעיקר המיושנים אין כזה.

מיכל רוזין: אז רציתי לדעת איך זה משתפר ואם לקחתם את זה בחשבון בכל התוכניות של המקומות החדשים.

מיכל רוזין: ודבר שמאוד מאוד מטריד זה העניין של החיבור עם מערכת מנ"ע.

מיכל רוזין: העובדה שהנהלת בתי המשפט לא מחוברת למערכת מנ"ע מייצרת עומס אדיר במערכת, על המשטרה, על השב"ס, על כל המערכת, וטעויות כל הזמן קורות.

מיכל רוזין: מה שקורה זה שבית המשפט מחליט על שחרור של נאשם או אסיר וכדומה, והמידע לא עובר מכיוון שאתם לא מחוברים למנ"ע.

מיכל רוזין: אני ניהלתי חמש שעות דיון, ישבתי כאילו זה התפקיד שלי לייצר את הקשר בין משרדי הממשלה כדי לנסות לחבר איך המחשבים יעבדו אחד עם השני.

מיכל רוזין: אין ממשק ועדיין לא יכולים.

מיכל רוזין: יותר מזה, כל הניהול תיקים של מערכת המשפט, כולם מתקדמים ומשום מה בהנהלת בתי המשפט הכול זה תיקים, אי אפשר לקבל סטטיסטיקות מכיוון שאתם לא רושמים, תיקים הם רק לפי מספר.

מיכל רוזין: אתם לא רושמים מה העבירה, מה סוג העבירה, אין שום מידע, אי אפשר לקבל ממערכת המשפט מידע לגבי החשודים או הנפגעים או סוג העבירות שקיימות.

מיכל רוזין: הפרקליטות והמשטרה מגישות בכל שנה לוועדת החוקה שוב ושוב, ועדות פנים מגישות סטטיסטיקות ונתונים שעוזרים לנו להבין איפה הבעיות במערכת, איפה צריך להשתפר.

מיכל רוזין: והנהלת בתי המשפט כאילו באופן עקרוני – זו לא הטענה שלכם אבל ככה זה נראה מהצד שלנו – מסרבת למחשב את התיקים שלכם, ממחשבת אותם רק על פי מספרים, לא על פי תוכן העבירה וכדומה ועוד דברים.

מיכל רוזין: ואנחנו לא יכולים לעקוב אחרי התנהלות בתי המשפט, אנחנו לא יכולים לעקוב אחרי משך זמן, המון דברים פשוט נעלמים מאתנו וזה נראה כאילו יש פה יד מכוונת.

מיכל רוזין: והדבר האחרון שרציתי לשאול אותך, אולי תגיד לי אתה – אני יודעת בעקבות פגישה של חברת הכנסת מיכאלי ושלי עם השרה, בנושא מחלקות בבתי משפט ייעודיות לנושא עבירות מין.

מיכל רוזין: אני יודעת שהוקמה ועדה של הנשיאה חיות, והייתי שמחה לשמוע את עמדתכם, הנהלת בתי המשפט, כי לא שמענו.

איילת שקד: בעניין הוועדה, השופטת ברלינר עומדת בראש הוועדה והיא פשוט כרגע בעבודה.

מיכל רוזין: אני יודעת.

מיכל רוזין: שאלתי אותם לא לגבי מה קורה בוועדה אלא לגבי - - -

איילת שקד: אה, העמדה של בית המשפט?

מיכל רוזין: כן.

יגאל מרזל: תודה על השאלות והדברים שאמרת.

מיכל רוזין: כך נראה פיקוח של הכנסת על הממשלה.

מיכל רוזין: כל הכבוד.

מיכל רוזין: תודה רבה.

יגאל מרזל: אנחנו רשות שופטת - - -

איילת שקד: סליחה, הנהלת בתי המשפט היא חלק מהרשות המבצעת.

יגאל מרזל: מה שרציתי להגיד בהמשך, אני נמצא כאן היום בשמחה.

יגאל מרזל: העלית מספר שאלות.

יגאל מרזל: בכל מה שקשור בפרסום נתונים, אני חושב שאנחנו מערכת דווקא בין השקופות שישנן.

יגאל מרזל: אנחנו מפרסמים דוחות גם לפי חוק חופש המידע, גם באופן יזום.

יגאל מרזל: אנחנו מקבלים המון פניות לפי חוק חופש המידע ואנחנו משיבים עליהן בצורה מאוד מאוד מפורטת, והמגמה הכללית שלנו היא מגמה של שקיפות.

יגאל מרזל: צריך גם לומר שיש לנו מערכת מחשוב שהיא דווקא בין המתקדמות בעולם המערבי בכל מה שקשור לבתי משפט.

יגאל מרזל: מערכת נט המשפט היא מערכת שבאים ממדינות אחרות ללמוד על המאפיינים שלה ועל היכולות שלה ברמת הפקת דוחות, ברמת ניהול נתונים.

יגאל מרזל: אני לא יודע באופן קונקרטי איזה נתון ביקשת ולא קיבלת, אבל אם אני יכול לסייע בזה אני אעשה את זה בחפץ לב.

מיכל רוזין: יש לכם נתונים לפי סוג העבירות?

יגאל מרזל: יש לנו שורה ארוכה של נתונים - - -

מיכל רוזין: אין לכם.

מיכל רוזין: אתה צריך לשאול תיק ספציפי - - -

יגאל מרזל: את שואלת אותי עכשיו משהו קונקרטי.

יגאל מרזל: אם תרצי אני אבדוק אותו.

איילת שקד: לא, אין לנו.

מיכל רוזין: אין, אין.

מיכל רוזין: אני יודעת שאין - - -

איילת שקד: יגאל, אין לנו.

מיכל רוזין: אני מנהלת פה כבר שלוש שנים את המעקב אחרי פרסום חוק זכויות נפגעי עבירה.

יגאל מרזל: אני יודע מה יש ויש הרבה נתונים והרבה נתונים שמתפרסמים.

יגאל מרזל: ובסופו של דבר, כפי שאמרתי בהתחלה, אנחנו מערכת שפועלת בשקיפות וגם מעלה באופן יזום הרבה מאוד נתונים לאתר האינטרנט.

יגאל מרזל: צריך גם לומר שיש לנו מחלקת מחקר עצמאית ומצוינת שמפיקה דוחות מאוד מקיפים לגבי פעילות הרשות השופטת בשורה ארוכה של תחומים.

יגאל מרזל: אנחנו גם משתפים פעולה עם הרבה מאוד חוקרים מן האקדמיה דרך מחלקת המחקר מתוך הבנה שכל מה שהוא לא בדלתיים סגורות והוא ההליך השיפוטי הוא פתוח.

יגאל מרזל: אני מזכיר, דיוני בתי המשפט פתוחים לציבור, עיקרון פומביות הדיון הוא עיקרון חוקתי.

מיכל רוזין: הכול טוב ויפה, אתה לא עונה לי לעניין עצמו.

מיכל רוזין: זה מאוד חשוב, אבל בסוף כשבכנסת רוצים לדעת כמה תיקים יש בהם הרשעות, כמה תיקים כך ואחרת, אנחנו רוצים לדעת על פי סוג העבירה, על פי גיל הנפגעת, גיל הפגוע, יש הרבה מאוד שנמצאים אצלי באופן שוטף מהנהלת בתי המשפט והם אומרים כל הזמן, אין אצלנו יכולת להביא את הנתונים האלה מכיוון שזה לא נרשם כך.

יגאל מרזל: אז אני שומע את זה.

יגאל מרזל: אם יש מקום לשיפור אנחנו נשמח להשתפר.

יגאל מרזל: ותמיד גם מערכת נט המשפט שאנחנו מאוד גאים בה, היא בת 15 שנה, ואנחנו חושבים כבר על הדור הבא.

יגאל מרזל: אם יש משהו קונקרטי שביקשת ולא קיבלת אני אשמח לדעת מזה, וככל שאני אוכל לסייע אני אעשה את זה.

יגאל מרזל: כאמור, אנחנו משתדלים לתת את התשובה הכי טובה שאנחנו יכולים לכל אחד בכלל ולוועדה הנכבדה וחבריה בפרט.

מיכל רוזין: ולגבי מערכת מנ"ע?

יגאל מרזל: לגבי מערכת מנ"ע – קודם כל יש לנו צוות ממשקים שהקמנו יחד עם משרד המשפטים בכל מה שקשור לממשקים עם מערכות אחרות.

יגאל מרזל: צריך לומר שבסוף ההליך המשפטי מסתיים בפסק דין או בהחלטה כתובה, וחלק מהקשיים שאת מציינת בחיבור למערכות אחרות מצריכים או מתבקשת מערכת המשפט לעשות סוג של עריכה, סוג של התאמה בין הטקסט המשפטי הכתוב לבין התאמה למערכות אחרות.

יגאל מרזל: כאן צריך לומר שיש סוג של קושי.

יגאל מרזל: אני לא מכיר מערכת משפט בעולם, פסקי דין לא באנגליה ולא בארצות הברית ולא במקומות אחרים, שבהן השופט או השופטת כאשר הם מרשיעים מישהו בעבירת רצח הם גם כותבים ליד זה מספר או איזושהי הגדרה כדי שזה ייכנס למערכת ממוחשבת של גוף אחר.

יגאל מרזל: אין מה לעשות, כמו שאומרים שחוק כשהוא יוצר מהמחוקק הוא כבר נושא את עצמו, גם פסק דין וגם החלטה של בית משפט, יש נקודה שבה הם יוצאים מתוך המערכת ועוברים הלאה למערכות אחרות, לרשות המבצעת, לאכיפה וכן הלאה.

יגאל מרזל: אז אני לא פוטר את האמירה שלך בלא כלום, אבל אני אומר שצריך גם לחשוב מהו פסק דין ומהו ההליך השיפוטי ובאיזו נקודה הוא מסתיים.

יגאל מרזל: לאחר הדברים האלה כאמור יש לנו צוות עבודה, ממשקים, מנכ"לית משרד המשפטים והצוותים הרלוונטיים כדי בכל זאת לבחון מה ניתן לעשות.

יגאל מרזל: אני גם רוצה לומר שיש גופים נוספים שגם הם לא מתממשקים אתנו וגם לנו יש בעיות מהצד השני, למשל משטרת ישראל שלא מחוברת למערכת נט המשפט וכן הלאה, וגם כאן אנחנו מנסים למצוא סוג של פתרון.

יגאל מרזל: היועץ המשפטי של מערכת בתי המשפט ביקש להתייחס לשני הדברים הנוספים, אז אני אתן לו להשיב.

יגאל מרזל: בבקשה, ברק.

מיכל רוזין: אני רק אגיד בהערה שבעקבות החוק שהעבירה חברת הכנסת מיכאלי יש סיכוי שהצבא יעשה את זה קודם ואז הם פשוט הם יעתיקו.

מרב מיכאלי: הלוואי.

מיכל רוזין: הלוואי.

מרב מיכאלי: כשהצבא יעשה את זה יהיה מה להעתיק.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני לא יודע אם עורכת הדין רוזין שאלה או לא, אבל אני כן רוצה לשאול על תנאי המעצר בתוך - - -

ניסן סלומינסקי: הוא יסיים ואז אני אתן לך לשאול.

מרב מיכאלי: ואז אני, ותומר בלאו הכי אני יודעת מה שיש לו להגיד.

ניסן סלומינסקי: וואו, וואו, וואו.

מרב מיכאלי: סליחה, אני מתנצלת.

איילת שקד: מרב יכולה להחליף את תומר אחרי שהוא יסיים את הקדנציה.

ניסן סלומינסקי: בגלל שהם יחליפו ביניהם תומר יעבור במקומה והיא תעבור במקומו?

מיכל רוזין: תיכף יהיה שלטון שמאל, הכול יתחלף, הכול יהיה טוב.

ניסן סלומינסקי: רגע, רגע.

ניסן סלומינסקי: זה יכול להיות רעיון.

ברק לייזר: בנושא של בתי המשפט הייחודיים לעבירות מין אז כמו שגברתי ציינה קיימנו ישיבה אצל כבוד השרה בעניין הזה, וכמו שאתן יודעות, את וחברת הכנסת מיכאלי, נשיאת בית המשפט העליון ושרת המשפטים החליטו להקים את הוועדה בראשות כבוד השופטת ברלינר שגם אני חבר בה.

ברק לייזר: במסגרת הוועדה אנחנו שומעים הרבה גופים ושואלים את כל הגופים, בין היתר גם את השאלה המסוימת הזאת.

ברק לייזר: אני חייב להגיד שיש עמדות לכאן ולכאן.

ברק לייזר: אחת ממטרות הוועדה היא להמליץ גם לשרה וגם לנשיאה בסוגיה הספציפית הזו, ולכשנגיש את הדוח תהיה התייחסות ועמדת מערכת גם בהקשר הזה.

ברק לייזר: שאלת קודם על ההחלטה שהועברה במסגרת התקציב על מערכות וידאו קונפרנס – גם הנושא הזה אגב עולה לדיון במסגרת הוועדה כשמדובר על נפגעי עבירה קטינים ונפגעי עבירות מין.

ברק לייזר: כרגע יש מערכות וידאו קונפרנס בכל בתי המשפט.

ברק לייזר: ובמקומות שיש מצוקה קונים שירותים מספקים חיצוניים, אבל גם לנושא הזה אנחנו צפויים להתייחס כי אנחנו כן שומעים טענות על חוסר במקרים מסוימים.

ברק לייזר: יש בתי משפט שנדרשים יותר ויותר למערכות כאלה ולפעמים נעשה שימוש במקביל ואז יש איזשהו קושי.

ברק לייזר: כחלק מהפתרון שאנחנו חושבים כבר עכשיו לתת במסגרת השמירה על זכויות קורבנות העבירה עולה גם שאלת הווידאו קונפרנס.

ברק לייזר: וגם שאלה נוספת ששאלת שקשורה לחדרי הממתנה.

ברק לייזר: כיום יש הסדרים כאלה ואחרים שהם לא הסדרים ממצים מבחינתנו.

ברק לייזר: את מכירה את זה מקרוב, הם ממתינים בחדר של המזכירה הראשית וכך הלאה.

ברק לייזר: זה ממש לא מניח את דעתנו.

ברק לייזר: אנחנו גם ראינו מודלים בעולם, איפה ממתינים קטינים, חדר שהוא ידידותי ומחבק וכך הלאה.

ברק לייזר: גם פה במסגרת הוועדה יש לנו כוונה להתייחס לזה.

ברק לייזר: את זה יגיד גם מנהל בתי המשפט וגם סמנכ"ל התקציבים שלנו שנמצא פה במסגרת תכנון עתידי של בתי המשפט.

ברק לייזר: הדבר הזה נלקח בחשבון.

ברק לייזר: במסגרת בתי המשפט הקיימים והמצוקה הקיימת יינתנו פתרונות.

אורי מקלב: רציתי לשאול לגבי תנאי המעצר, חדרי המעצר, וגם של העצורים בבית המשפט עצמו.

אורי מקלב: אנחנו עדים לכך ויש הרבה תלונות שמדובר בתנאים תת אנושיים, וחלק מהתשובה או מהמענה שאנחנו מקבלים מהשב"כ, נאמר אלה התנאים שבית המשפט מעמיד לנו.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים לתת יותר מזה3.

אורי מקלב: אבל כפי שאנחנו יודעים עצורים יכולים להיות גם 10 אם לא יותר בתוך תא המעצר בתוך בית המשפט ללא אפשרות לדברים האלמנטריים והאישיים שהוא צריך, וגם לא תנאים אחרים.

אורי מקלב: זה גורם לסבל רב מאוד לעצורים והשאלה היא אם לא בידכם לעשות לשיפור המצב הזה במסגרת ההמתנה לדיונים.

יגאל מרזל: תודה.

יגאל מרזל: כבוד האדם הוא כבוד כל האדם והמחישה את זה השרה גם מקודם בכל מה שקשור לזכויות החשודים והנאשמים, בוודאי כבודם של אנשים שמצויים במשמורת.

יגאל מרזל: ומי שנכנס בשערי בית המשפט הוא באחריות שלנו, יחד עם שב"ס, אני לא נכנס לדקויות האלה, מבחינתנו צריכים לקבל את התנאים ההולמים.

יגאל מרזל: צריך לומר שבמרבית בתי המשפט, ואני מסייר בבתי המשפט והסיורים שלי לפעמים מתחילים בבית המעצר ואם לא מתחילים הם מסתיימים שם.

יגאל מרזל: אני יורד בעצמי, ועושים את זה גם הנשיאים והמנהלים של בתי המשפט, לראות את התנאים שבהם מוחזקים עצורים לקראת דיונים.

יגאל מרזל: צריך לומר, אני אומר את זה מבדיקה שגם אני עושה אותה, במרבית בתי המשפט התנאים הם בסדר גמור.

יגאל מרזל: ההיכלות החדשים נבנים כבר בסטנדרט גבוה בכל מה שקשור לתנאים האלה.

יגאל מרזל: צריך לומר גם שהמתקנים האלה פתוחים לביקורת, יש דוחות של הסנגוריה הציבורית שנעשים ואנחנו מתקנים את הליקויים לפי דוחות הסנגוריה הציבורית בלי חיסכון במשאבים ובלי דיחוי.

יגאל מרזל: בכמה היכלות ישנים יחסית, והדוגמה הבולטת היא היכל המשפט במגרש הרוסים בירושלים, ושם הבעיה היא בעיה אמיתית, קשה ויומיומית, ואנחנו מחפשים גם כאן פתרון, גם בעזרת שרת המשפטים כדי למצוא פתרון ולו זמני למצוקה הזו.

יגאל מרזל: צריך לומר שלטווח האחרון שירושלים, איך אומרים, שלא תישכח.

יגאל מרזל: הצורך בהיכל משפט בירושלים הוא קריטי ודחוף, גם לבית משפט השלום, גם לבית המשפט המחוזי שגם שם הבעיה הזו קיימת וגם באותה הזדמנות בתי הדין לעבודה וכולי.

יגאל מרזל: אנחנו חושבים שמאוד חשוב לקדם את העניין הזה שיהיה גם בירושלים, עיר הבירה, היכל ראוי ומכבד שכולל תחתיו את כל בתי המשפט, ובכך גם יינתן מענה למה שאדוני דיבר עליו, המצוקה של העצורים והאסירים במחוז ירושלים.

אורי מקלב: יש אמירה יהודית שעד בית מרזח גם צריך כוסית משקה.

אורי מקלב: זאת אומרת שעד שזה יעבור להיכל ועד שזה יהיה בית משפט צריך לנסות לשפר את תנאי המעצר שהם באמת תת אנושיים, כדי להתפנות צריך לקחת אותם עד בית המעצר במגרש הרוסים, ואז כמובן שלא לוקחים אותם, שעות בחום, צפיפות נוראה בחדר קטן.

ניסן סלומינסקי: טוב, ההערה נשמעה.

ניסן סלומינסקי: ואתם תנסו לתת פתרון ביניים עד ש - - -

יגאל מרזל: בעזרתה של השרה אנחנו מנסים לקבל כרגע פתרון לבעיה במגרש הרוסים.

יגאל מרזל: אנחנו מקווים שזה יסתייע, אבל זה לא פתרון לטווח ארוך.

יגאל מרזל: נדרש שם פתרון יסודי בדמות בינוי של היכל חדש.

ניסן סלומינסקי: תומר, בבקשה.

מרב מיכאלי: אדוני, אני מתנצלת.

מרב מיכאלי: תומר ואני ניפגש בעוד שעה בפאנל, אבל עד אז אני צריכה ללכת ללכת לריאיון ולעוד כנס, אז אני ממש מתנצלת אבל ברשותך.

מרב מיכאלי: קודם כל אני רוצה להגיד תודה רבה, וצריך להגיד גם תודה לשירלי – היא הלכה, אבל שירלי מיחידת כת"ף החדשה של הכנסת, שהפיקה את כל יום התוכניות של הממשלה הזה שזה מאוד מצוין וראוי.

מרב מיכאלי: דברתי השרה, ברשותך אני חייבת להגיד שיש לי קושי מאוד גדול וקראתי הבוקר את האייטם בידיעות אחרונות, יש לי קושי מאוד גדול עם היחס המאוד מזלזל ואין לי מילים מספיק טובות שלא להיות בוטה מדי באופן שאת מדברת על חקיקה פרטית.

מרב מיכאלי: בכל הכבוד, יושבות פה מיכל ואני וכמובן אוסאמה, לא נראה לי שהצעות החוק שאנחנו מגישות הן מיותרות.

מרב מיכאלי: הצעת החוק שלי להסדר התדיינויות במשפחה למשל היא מה שדחפה את החוק הזה - - -

איילת שקד: חס וחלילה.

איילת שקד: אתן דוגמה טובה לחברי כנסת שהחוקים עוברים - - -

מרב מיכאלי: ברשותך, גברתי השרה.

מרב מיכאלי: באמת תקצר היריעה.

מרב מיכאלי: עם כל הכבוד אני לא חושבת שכל החוכמה נמצאת רק בממשלה, גם לא בממשלת הימין המפוארת שלכם.

איילת שקד: לא, מרב, זה לא מה שאני אומרת - - -

מרב מיכאלי: קראי את תגובתך לידיעות אחרונות היום, שהובאה כלשונה.

איילת שקד: זה לא מה שאני אמרתי.

מרב מיכאלי: וההתייחסות הזאת שאומרת, איזה יופי, הצלחתי לצמצם למינימום, אפילו פחות ממינימום, הכי פחות מאי פעם הצעות חוק פרטיות שעוברות, ואני אמשיך לצמצם הצעות מיותרות, היא התייחסות - - -

איילת שקד: עוברות הטובות.

איילת שקד: יש לכם הצעות חוק מעולות.

איילת שקד: מיכל, אני חושבת, היא שיאנית החקיקה בוועדת שרים לחקיקה.

מיכל רוזין: לא, אל תגזימי.

איילת שקד: לדעתי את השיאנית.

אמי פלמור: צריך להגיד משהו על מספרים נומינליים כי אני רוצה להגיד באחוזים.

אמי פלמור: סליחה שאני מתפרצת לשיחה הזו כי פשוט דיברנו על זה הבוקר כשחגגנו את חוק חדלות פירעון.

אמי פלמור: במספרים נומינליים, ה-3% האלה שמוזכרים זה כמות משמעותית של חוקים לעומת מה שחוקק בעבר.

אמי פלמור: בגלל שיש היום 1,700 הצעות חוק או משהו בסדרי גודל - - -

איילת שקד: 5,000.

אמי פלמור: סליחה, רק מילה על הדבר הזה כי זה מעסיק אותנו כמשרד גם במישור של תוכניות עבודה לחקיקה.

אמי פלמור: אז השרים כמובן יודעת לדבר עבור עצמה, אבל אני רוצה להגיד מילה דווקא כמי שהיתה שותפה לחוק חדלות פירעון.

אמי פלמור: כדי לפנות ועדת החוקה כדי להעביר חוק תשתיתי שהוא חוק לא פוליטי, הוא נטו חוק מקצועי, כלכלי, חברתי, צריך לנסות להבין איך מתכננים מהלכי חקיקה ואיך מצמצמים חקיקה באופן שבו היא גם משקפת הצעות חוק פרטיות שאגב לא פעם מתחברות להצעות חוק ממשלתיות ואתן יודעות את זה.

אמי פלמור: ומהצד האחר צריך להסתכל על מספרים נומינליים, ואני מזמינה אותך להסתכל על מספרים נומינליים לעומת העבר.

מרב מיכאלי: אם הקשבת לדבריי אז יכולת לשים לב היטב שאני דיברתי על השפה שהשתמשה בה השרה ועל האופן שהיא דיברה על חקיקה פרטית.

מרב מיכאלי: לא דיברתי על המספרים שעברו, בכלל לא נכנסתי לזה.

מרב מיכאלי: דיברתי על האופן שבו הדברים הוצגו, שהוא בעיניי לא ראוי בשום פנים ואופן.

מרב מיכאלי: אין צורך להציג את זה כאילו הממשלה - - -

איילת שקד: זו לא היתה הכוונה.

איילת שקד: זו לא היתה הכוונה.

מרב מיכאלי: אז גברתי, כדאי שתשים לב.

מרב מיכאלי: אני רוצה לדבר על כמה חוקים ספציפיים שהם בתחום אחריות המשרד.

מרב מיכאלי: אחד זה חוק הסדר התדיינויות, אם כבר דיברנו עליו.

מרב מיכאלי: קודם כל הוראת השעה שלו עומדת לפקוע, וכדאי מהר מאוד להגיש את החוק הקבוע משום שהוא הוכיח את עצמו מעל ומעבר.

מרב מיכאלי: הנתונים גם מבתי המשפט שלקח המון זמן עד שקיבלנו אותם, וברק מהנהן – גם מבתי המשפט וגם מבתי הדין מראים על חיסכון אדיר לבתי המשפט ולבתי הדין בהליכים ובזמן ובכסף ובכאב לב ובנזקים נפשיים לילדות וילדים, הורות והורים, ולכן צריך להגיש את החוק הזה.

מרב מיכאלי: אם צריך להכניס בו תיקונים ויש כבר תיקונים שכבר הכנסנו - - -

אמי פלמור: אנחנו הרמנו גבות כי אנחנו באמצעות הסיוע המשפטי רואים עלייה בכמות ההליכים.

אמי פלמור: אם אני מבינה נכון גם מערכת בתי המשפט רואה עלייה בכמות - - -

ניסן סלומינסקי: באחוזים גדולים מאוד.

אמי פלמור: זה נראה כאילו שאנשים פתאום רוצים להתגרש בגלל החוק.

אמי פלמור: זה ברור לנו שזה לא אבל - - -

מרב מיכאלי: זה מאוד ברור למה דרך הסיוע המשפטי משום שהחוק נתן והוא גם נתן תקציב לסיוע המשפטי מראש.

מרב מיכאלי: ניתן לסיוע המשפטי תקציב בשביל שהוא יוכל לייצג גם בדברים האלה באופן שקודם לא נוצל ולא היתה מספיק פנייה למה שכבר מגיע בחוק.

מרב מיכאלי: מה שאני אומרת זה מתוך ועדת ההיגוי של החוק, שהתקציב הזה כמעט ולא מנוצל.

מרב מיכאלי: זאת אומרת, להיפך, עוד יש הרבה מקום כנראה למי שצריכות וצריכים עזרה שם.

מרב מיכאלי: זה מה שאני יודעת.

קריאה: מתן הלך.

אמי פלמור: האיש שכשמו אין הוא.

מרב מיכאלי: דבר שני, וכאן צריך להגיד שהחוק הזה הוא באחריות גם משרד הרווחה.

מרב מיכאלי: הוא אפילו יותר ממשרד הרווחה, זה כזה תמיד בעיה של יצור כלאיים של שני משרדים.

מרב מיכאלי: אבל העובדה שעדיין, וגברתי השרה, את יכולה להעריך את התסכול מהדבר הזה, שלוש שנים החוק הוא בתוקף, שנה וחצי ועוד שנה וחצי קודם שכבר הועבר והממשלה היתה אמורה להיערך אליו, עדיין אין מקום לכל יחידות הסיוע לשבת בהן ועדיין או יותר נכון אנחנו שוב במחסור של כוח אדם.

מרב מיכאלי: מחסור של כוח אדם ביחידות הסיוע גורם לזה שלא עומדים בזמנים של עיכוב הגישה לערכאות.

איילת שקד: רגע, מתי פוקעת הוראת השעה?

איילת שקד: את זוכרת?

מרב מיכאלי: בעוד שנה וחצי בערך.

מרב מיכאלי: הוא לשלוש שנים.

איילת שקד: מתי זה פוקע?

איילת שקד: זה נופל בדיוק על הבחירות.

תומר מוסקוביץ: יש הערכה אוטומטית לחוקים שפוקעים בבחירות.

ניסן סלומינסקי: אבל למה לחכות לזה?

תומר מוסקוביץ: רק הערתי.

ניסן סלומינסקי: תקדימו.

ניסן סלומינסקי: לא עכשיו אבל כשיהיה - - -

אמי פלמור: אני רוצה להגיד שזו דוגמה קלאסית לחוק שרץ קדימה וגם עשינו על זה הפקת לקחים אצלנו בתוך המשרד בלי שום התייחסות להיבטים התקציביים והתפעוליים שלו.

אמי פלמור: כלומר, היה רעיון, את הרעיון היה צריך לפתח.

אמי פלמור: אני אומרת לכם מה שקרה אצלנו ומה שקרה במשרד הרווחה.

אמי פלמור: ולכן בסופו של דבר - - -

מרב מיכאלי: אבל זה לא נכון.

מרב מיכאלי: סליחה, אמי.

מרב מיכאלי: זה לא נכון.

מרב מיכאלי: בתור מי שהלכה והביאה את האוצר להתחייב כאן לפרוטוקול שהוא יממן את התוספת של מה שדובר בה.

מרב מיכאלי: אם נתתם הערכות תקציב לא נכונות, בסדר גמור, אין לי בעיה, אפשר לתקן אותו לקראת הבאות.

מרב מיכאלי: אבל היו הערכות תקציביות, האוצר התחייב, אחר כך הוא לא מימש את זה והיינו צריכות לחייב אותו לעמוד במילתו, גם את זה עברנו.

מרב מיכאלי: אבל היתה התחייבות תוספת של 12 מיליון שקלים.

מרב מיכאלי: היא ניתנה בסופו של דבר.

אמי פלמור: הבעיה זה בפנים, ואני מדברת פה בשם משרד הרווחה בלי שהם הסמיכו אותי, ואני אומרת את זה לא כביקורת.

אמי פלמור: אני אומרת את זה כחומר להבנה איך לקדם תהליך כזה ולראות שהוא מתממש בצורה המיטבית.

ניסן סלומינסקי: יש גם את בתי הדין - - -

אמי פלמור: גם בבתי הדין.

מרב מיכאלי: גם בבתי הדין.

מרב מיכאלי: יחידות הסיוע עדיין מתמודדות עם מחסור בתקנים, מה שמביא את הדברים שוב לפתחה של מערכת המשפט.

מרב מיכאלי: בהקשר הזה אני מוצאת את עצמי, זה שלוש שנים, אני הבייביסיטר של החוק הזה, ולכבוד ולעונג הוא לי כמובן, אבל זה רלוונטי גם למשרד המשפטים להתעסק עם זה כי בסוף שוב זה מ גיע לפתחה של מערכת המשפט.

מרב מיכאלי: בהקשר של מערכת המשפט – מר מרזל, תתחדש בהצלחה, ברכות ותבלה.

מרב מיכאלי: - -

יגאל מרזל: תודה.

מרב מיכאלי: - - אנחנו רוצות לדבר על הכשרות שופטים ושופטות באופן כללי.

מרב מיכאלי: א', יש לנו שיח מתמשך עם המערכת עוד מזמנה של שרת המשפטים הקודמת שהתחילה את המהלך של הכשרות שופטות ושופטים בעבירות מין.

מרב מיכאלי: זה דבר שהוא עכשיו קורה, אבל הוא קורה רק פעם אחת, הם מחויבים לזה רק פעם אחת במהלך כל הקדנציה שלהם ובתחילת השפיטה.

מרב מיכאלי: זאת אומרת, כל הפליליים בעצם, זה חלק מהבעיה שבגללה אנחנו חשבנו שצריך מחלקה מיוחדת לעבירות מין.

מרב מיכאלי: אבל עד שנגיע לשם, אחת הבעיות שאנחנו רואות למשל בחוק הסדר התדיינויות היא ששופטות ושופטים לא מספיק בקיאים בחוק ולא מספיק מבינים אותו, וכאילו כועסים על המערכת ובעצם מכשילים את החוק.

מרב מיכאלי: אני כמובן מתייחסת בתום לב לכולם ולכולן.

מרב מיכאלי: אבל יוצא מצב שלמרות שהחוק קובע שמי שלא התייצב לפגישת מהו"ת צריך לשלם הוצאות כי זה כמו ביזיון בית משפט, זאת אומרת, דינה של הזמנה לפגישת מהו"ת הוא כדין זימון לבית משפט בדיוק.

מרב מיכאלי: לא פוסקים הוצאות, השופטים מאוד סלחניים לגבי זה.

מרב מיכאלי: זו רק דוגמה אחת.

מרב מיכאלי: יש פערים בין שופטות לשופטים לגבי הנכונות שלהם לקבל את הקשיים של המערכת אם לעמוד בזמנים שעוברים לפעמים מעבר לזמנים.

מרב מיכאלי: המערכת בעצם מסכלת את יכולתו של החוק לעזור קודם כל לציבור שהוא בא לעזור לו, אבל גם לעצמה.

מרב מיכאלי: וזה פשוט בזבוז.

מרב מיכאלי: כל הדברים האלה, אני חושבת שלקראת חקיקה של הוראת קבע כדאי לחשוב עליהם בצורה מבנית ומערכתית ולטפל בהם.

מרב מיכאלי: לא רק מצד משרד הרווחה אלא גם מצד משרד המשפטים כשיש כאמור דברים שהם לגמרי במגרש של משרד המשפטים.

מרב מיכאלי: אני רוצה לשאול על עוד שני דברים ואחד שהוא שאלה משותפת של מיכל ושלי.

מרב מיכאלי: קודם כל, גברתי הזכירה את הגישור, אז מה שהעברנו כאן בוועדה זה באמת תקנות הגישור.

מרב מיכאלי: זה מאוד מאוד חשוב, אבל זה עדיין נוגע אך ורק לגישור שיוצא מבית המשפט, גישור שבית המשפט מפנה אליו.

מרב מיכאלי: אני הגשתי בימים אלה הצעת חוק שלראשונה מסדירה את מקצוע הגישור, הוא אחד המקצועות היחידים שלא מוסדר בשום אופן.

מרב מיכאלי: הוא לא כתוב בשום מקום, אין שום פנקס, אין שום קריטריונים.

מרב מיכאלי: מי שלא מגיעה לגישור דרך בית המשפט, כל התחום פרוץ לגמרי.

מרב מיכאלי: אז אנחנו הגשנו הצעת חוק להסדיר את הדבר הזה כי כן אני מאמינה שלכל מי שיושבת בחדר הזה יש אינטרס גדול, אינטרס ערכי גדול, בזה שאנשים כן ילכו להסדר התדיינויות בהסכמה ככל הניתן וכמה שפחות למריבות בכל מיני סוגים של בתי משפט.

מרב מיכאלי: אגב, בתי משפט קהילתיים, יש לי הזכות להיות ממש בתחילת הכנסת ה-19, בזכות עירית גזית שהיתה אז היועצת המשפטית של ויצו, הבאנו לפה את הנשיאה של בית המשפט של כל מדינת ניו יורק, שהיתה הנשיאה של כל בתי המשפט הקהילתיים שם, והצגנו את כל דרך הפעולה הזאת וזה דבר שהוא חשוב מאין כמותו.

מרב מיכאלי: ודבר אחרון, החוק למניעת התעמרות בעבודה עבר קריאה טרומית בכנסת הזאת בתחילת דרכה.

מרב מיכאלי: לא מזמן אמרה הנשיאה החדשה של בית הדין לעבודה שאת כפי שציינת בעצמך מינית, אמרה בצורה מפורשת בכנס לשכת עורכות ועורכי הדין האחרון באילת לדעתי, שיש צורך חד משמעי בחוק למניעת התעמרות בעבודה, שהכלים שיש לבית הדין לטפל בבעיה שהמודעות אליה הולכת וגדלה היום הם כלים לא מספיקים.

מרב מיכאלי: המשרדים השונים ואני ישבנו ארוכות על הנוסח של החוק הזה.

מרב מיכאלי: אני ממש פונה אלייך בשביל שעד סוף הכנס הזה נעביר אותו בקריאה ראשונה, שלא ילך לאיבוד, שלא תלך לאיבוד כל העבודה הרבה שנעשתה בעניין הזה.

מרב מיכאלי: מיכל הלכה אז אני רק אשאל על חוק האימוץ, האם הכוונה היא להביא תזכיר או רק לתת תשובה לבג"ץ?

תומר מוסקוביץ: זה לישיבה מיוחדת - - -

איילת שקד: חוק האימוץ - עוד לא ישבתי על התזכיר.

אוסאמה סעדי: אנחנו נשמע את תומר בכנס.

אוסאמה סעדי: אנחנו חוזרים ביחד.

ניסן סלומינסקי: לא, אני רוצה לתת לו כמה דקות.

אוסאמה סעדי: אני אשמע אותו, אבל אני רוצה לכבוד השופט מרזל - - -

ניסן סלומינסקי: אבל אתם רוצים שהוא ייתן תשובות או רק לשאלות?

אוסאמה סעדי: לא, שיענה.

אוסאמה סעדי: בעניין בית המשפט בטייבה, גברתי השרה, אנחנו עבדנו על זה שנתיים וחצי ואני מברך על ההחלטה סוף סוף להקים בית משפט ביישוב ערבי, בטייבה.

אוסאמה סעדי: אנחנו קיימנו כמה פגישות בהנהלת בתי המשפט גם עם השופט שפיצר קודמך, ואני מאחל לך בהצלחה, אתה נחשב כשופט – ואני הופעתי אצלך בבית משפט מחוזי.

אוסאמה סעדי: יש לנו פגישה בקרוב לדון בזה עם ראש עיריית טייבה, ואני מבקש רק לזרז כי אני מכיר את הכול, יש תקציב, יש הכול, אנחנו עברנו על זה.

אוסאמה סעדי: במסגרת העומס בבתי המשפט אני מזכיר לך וגם לשרה וגם דיברנו על זה, גברתי השרה, שיש עומס אדיר בבתי דין השרעי ואת אמרת שתבדקי.

אוסאמה סעדי: ואני הצעתי כחלק מהפתרונות שעוזרים משפטיים, אז השאלה היא אם אפשר להכניס את זה לתוכנית הפעולה.

אוסאמה סעדי: יש הצעת חוק שאני העברתי בזמנו בטרומית, ואחרי זה היתה הצעת חוק ממשלתית, של חוק הוצאה לפועל (חייב המשלם), שזה חשוב מאוד, מרב.

מרב מיכאלי: נכון.

אוסאמה סעדי: וזה עבר בקריאה ראשונה ואני מבקש לזרז את זה, אם אפשר בקריאה שנייה ושלישית כי אני חושב שזה יוכל לעבור פה אחד.

אוסאמה סעדי: בעניין חדלות פירעון בירכנו בבוקר את אבי ליכט, את ספי ואת כולם.

אוסאמה סעדי: אז מגיעה ברכה לגור על עבודה, בשם כולנו, גור.

אוסאמה סעדי: אפרופו היערכות וחדלות פירעון, אני פניתי ואני פונה אלייך שהגיע זמן במסגרת ההיערכות לכונס רשמי במחוז הצפון.

אוסאמה סעדי: זה חשוב.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות מחוז גדול כזה בלי כונס רשמי במחוז הצפון - - -

איילת שקד: אוסאמה צודק, ודיברתי עם סיגל יעקובי, ויש תוכנית אם אני לא טועה לתל אביב ולצפון לנצרת, והיא אמרה שהיא תנסה לקדם את נצרת, שיהיה קודם.

איילת שקד: אתה צודק במאה אחוז.

ניסן סלומינסקי: תומר, בבקשה.

תומר מוסקוביץ: כמה זמן יש לי?

ניסן סלומינסקי: בשתיים הישיבה צריכה להסתיים כי השרה צריכה ללכת.

תומר מוסקוביץ: טוב, אז אני אעשה את זה טלגרפית.

תומר מוסקוביץ: קודם כל, אני רוצה להגיד תודה רבה לאגף המחקר והתכנון אצלנו שהכין את המצגת.

ניסן סלומינסקי: רגע, סליחה, אתה רוצה לשאול אותם או את השרה?

אורי מקלב: אני רוצה להגיד מספר מילים לשרה.

ניסן סלומינסקי: מספר מילים.

איילת שקד: אתה יכול להמשיך אחר כך עם תומר ונדב.

אורי מקלב: קודם כל, לברך על עצם קיום הדיון שנמצא במסגרת החדשה של יחידת הכנסת לתיאום ופיקוח, יחידת כת"ף, ושהשרה הואילה לבוא לדיון הזה, וההצגה המתומצתת שלך משקפת אפילו בקצת את הרפורמה ואת התהליכים החדשים של משרד המשפטים.

אורי מקלב: אנחנו מרגישים את זה מאוד טוב, את כל הפעילות הזו של משרד המשפטים כחברי ועדת החוקה אנחנו כמעט נהפכנו לשלוחה שלכם בעניין הזה בדיונים ארוכים ואינסופיים ברפורמות מהותיות - - -

ניסן סלומינסקי: במובן החיובי אתה אומר את זה?

אורי מקלב: במובן החיובי.

אורי מקלב: אנחנו שמחים לעשות את זה ואנחנו יודעים מה זה עשה במסגרת מה שדיברת על תומר, על ההוצאה לפועל, אבל לא מעט חוקים שאנחנו יודעים את המהפכה, והעברת את המשרד הזה ממשרד שהיה עמום ואולי מקצועי מאוד אבל לא שקוף לציבור, ואולי היתה חומה בינו לבין הציבור, ועכשיו משרד המשפטים שקוף הרבה יותר, הוא נגיש, הוא יעיל יותר, וגם שיפר את השירות באופן בלתי רגיל בעניין הזה.

אורי מקלב: בכל אופן, וגם לך על האומץ הציבורי המקצועי שאת מובילה את המשרד, וכנראה שיש לך יושרה - - -

מיכל רוזין: בקיצור, הם מרוצים מחוק הגיוס.

ניסן סלומינסקי: רגע, רגע, שנייה.

ניסן סלומינסקי: אם הוא לא יגיע לאבל - - -

אורי מקלב: עם כל הכבוד לה היא גם לא קשורה לחוק הגיוס.

אורי מקלב: אולי גיבוי של מפלגה.

אורי מקלב: היא לא התיימרה לקחת את הקרדיט בחוק הזה מעבר לניסיון הרב שיש לה - - - אבל לכן גם הסיי שלה בעניין בהשוואה למה שהיה, ששינה את חוק לפיד וכולי.

אורי מקלב: אבל אני לא רוצה להיכנס עוד פעם לנושא של חוק הגיוס.

אורי מקלב: אבל ברשותך, אני כן אתייחס לטענה על ריבוי חקיקה.

אורי מקלב: צריך לדעת שהמספרים שמופצים כאן על אלפים שזה מגיע להנחה, זה לא נקרא ריבוי חקיקה.

אורי מקלב: אולי הכנסת צריכה להתמודד ולא קל לכנסת להתמודד.

אורי מקלב: אבל אנחנו מדברים על חקיקה שמתבשלת יותר ומתקדמת הלאה.

אורי מקלב: אז אני קודם כל אתחיל בדברי שבח, שיש שינוי כיום שוועדת השרים לענייני חקיקה והליווי של משרד המשפטים לא רק מתייחס כן ולא, מאשר או לא מאשר, אלא גם מנסה למצוא אלטרנטיבות ופתרונות אחרים - - - חקיקה.

אורי מקלב: בגלל שאם נשאל ואני שואל את השאלה, ריבוי חקיקה?

אורי מקלב: שיצביעו לי על חוק אחד שהוא מיותר.

איילת שקד: יש הרבה.

אורי מקלב: חוק שהגיע, שעבר קריאה טרומית, חוק אחד שהוא רק היה - - -

ניסן סלומינסקי: נעשה ישיבה מיוחדת, נכין את הרשימה.

גיל ברינגר: יש שני חוקים היום במדינת ישראל שמציינים את אותו היום, אחד בלועזי ואחד בעברי.

גיל ברינגר: זה חוק מיותר שעבר בקריאה שנייה ושלישית.

מיכל רוזין: אבל עובדה, אתם מעבירים את זה כדי שחברי קואליציה - - -

גיל ברינגר: אבל הוא ביקש דוגמה למשהו שעבר.

מיכל רוזין: - - -

ניסן סלומינסקי: אתה מעביר כזה צמוד לחוק ממשלתי בדרך כלל.

קריאות: לא.

קריאות: לא.

ניסן סלומינסקי: רק כדי - - - לו את זה.

ניסן סלומינסקי: ואין חוק ממשלתי.

ניסן סלומינסקי: אל תדאג.

מיכל רוזין: בשינוי שמות כאלה ואחרים.

מיכל רוזין: יש לי הרבה.

מיכל רוזין: אני יכולה לתת לך רשימה.

אורי מקלב: אני מכיר כמה חוקים, תאריך הרישום לגנים ולבתי ספר שמהתאריך העברי רצו להעביר את זה לתאריך הלועזי, ושברישיון הנהיגה יהיה תאריך עברי.

אורי מקלב: אולי זה גם חשוב כשלעצמו, אני חלקתי על החוקים האלה, על חלק מהחוקים האלה, אבל יש כאלה שחשבו שהתאריך 1.1 הוא התאריך הקובע ולא ב' שבט אולי שזה היה התאריך העברי שקבע.

ניסן סלומינסקי: ח' שבט.

אורי מקלב: בעניין הזה היה ויכוח ערכי.

אורי מקלב: אבל בסופו של דבר אי אפשר ואני מבקש שיצביעו על חוקים שהם ממש מיותרים באופן בולט - - -

גיל ברינגר: יש חוק היום שאומר מה שמה של מדינת ישראל.

אורי מקלב: אז חוק הלאום מבחינתי הוא אותו דבר.

אורי מקלב: זה כמעט מה מהותה של מדינת ישראל, לפי דעתי זה גם כתוב באופן חוקי ואתם מקדמים, שם אתם לא חלוקים.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך, שרת המשפטים, בטענה שיש ריבוי חקיקה פרטית יש גם ריבוי של חקיקה ממשלתית.

אורי מקלב: אם ניקח במשוואה הזאת של מדינות שאין, אבל - - - על ריבוי של חקיקה ממשלתית.

אורי מקלב: יש משהו שנעשה במדינה צעירה - - -

מיכל רוזין: מצד שני יש פיקוח יותר רציני.

אורי מקלב: אני חושב שיכול להיות שדווקא אם יהיה באמת שיתוף של פיקוח על עבודת המשרדים שחלקם גם דורש שינוי חקיקה בשינויים בתוכניות העבודה - - - זה דווקא אולי יכול להמעיט את החקיקה הפרטית כשחלק מהדברים שאנחנו רוצים לשנות אומרים, אבל זה החוק, מה אתה רוצה?

אורי מקלב: אומנם אנחנו מסכימים איתך, אבל החוק לא מאפשר לנו מעבר לזה.

אורי מקלב: בסופו של דבר עשו דימוי לזה שהחקיקה הפרטית מיותרת, ואיך אנחנו יכולים לעמוד מול שרלטנות של חברות שמספקות שירות, מספקות מוצרים, בהגנת הצרכן בלי חקיקה?

אורי מקלב: כשהחוק אומר זה החוק, רק בלי חוק אני לא יודע איך לעשות זה.

אורי מקלב: אנחנו לא מכירים דרך אחרת, או תקנות או פעולות כי המשרדים לא תמיד עושים.

אורי מקלב: יכול להיות בליווי של תוכניות עבודה - - - עכשיו ממש בקצרה, דיברת על הטאבו וזה שינוי מאוד מבורך, על כל קבלת המידע, אבל יש משהו מובנה.

אורי מקלב: אי אפשר היום לקבל מידע בטאבו או בכל מרשם המקרקעין רק על ידי גוש וחלקה, שזה גוש וחלקה פתוח לכולם, כל אחד שיודע גוש וחלקה כבר יודע מי הבעלים ומי המשכנתאות שיש.

אורי מקלב: אבל אם יש לי מספר זהות ואני מבקש לקבל מידע מה רשום על שמי או שאני מגיע עם צו ירושה ואני רוצה לדעת מה כתוב על מספר הזהות הזה או על צו הירושה, אין לי אפשרות לקבל את המידע הזה.

אורי מקלב: ואנשים מסתובבים פה כשהם לא יודעים את הכול, אם הם יקבלו צו ירושה, אין את המסמכים על דברים ששייכים להם, רכוש ששייך להם, על קרקעות ששייכים להם, הם לא יכולים לקבל את המידע בגלל שהם לא יודעים את הגוש והחלקה, או יודעים שבאיזור נצרת הסבא קנה שם קרקע, יש צו ירושה, והוא לא יכול לברר ולבדוק איזו חלקה.

ניסן סלומינסקי: הסבא רבא של אבי ליכט 200 דונם בגוש עציון.

אורי מקלב: והוא הזכיר את זה?

ניסן סלומינסקי: כן, גם יש לו את כל המסמכים.

אורי מקלב: אבל אם הוא לא ידע את הגוש והחלקה הוא לא יכול לקבל את זה, הוא יזה את זה באיזור זה וזה, הוא לא תמיד יודע, במקרה שהיתה פרצלציה קשה מאוד לקחת את זה.

אורי מקלב: דבר אחרון, בנושא תיקים שנסגרים ומעצרים ארוכים מאוד שנעשים ובסופו של דבר אנחנו יודעים שהגיבוי שניתן למשטרה בעניין הזה, ולא שומעים את הקול שלכם בעניין, גם במעצרי השווא אבל גם בתיאום עדויות שיש ושמוכח באופן בולט, בזה שריבוי הבקשות למעצר והתיקים שנסגרים בסוף, שזה קשור להתחלה של הדברים, גם שם אתם יכולים להשפיע.

אורי מקלב: משרד המשפטים יכול להשפיע.

אורי מקלב: אנחנו באים ומלינים על המשטרה בעניין הזה.

אורי מקלב: יש הרבה סיי והרבה יכולת מקצועית למשרד המשפטים להיכנס - - - זה דבר שמעיק על החברה באופן כללי, בוודאי על אלה - - - ואני חושב שמשרד המשפטים היה יכול בזה להשפיע רבות.

אורי מקלב: תודה.

איילת שקד: אני אצא, אבל תומר ימשיך.

ניסן סלומינסקי: שמונה דקות?

תומר מוסקוביץ: אני אעשה את זה בפחות אפילו.

תומר מוסקוביץ: (הצגת מצגת) קודם כל אני רוצה להגיד תודה לאגף מחקר, תכנון ומדיניות ברשות שהכינה את המצגת, ומזל טוב ליום הולדת שלך שחל היום, רבקה, לפי העברי.

תומר מוסקוביץ: לפי העברי, בטח יש הצעת חוק בעניין הזה.

תומר מוסקוביץ: אצלנו כל תוכנית העבודה, השנתית והרב שנתית והאסטרטגית נגזרת מהחזון שלנו.

תומר מוסקוביץ: החזון שלנו אומר שהרשות תפעל לכך שכל חייב ישלם את חובו תוך נקיטת כל האמצעים המוקנים לה בחוק ותוך הגנה על החייבים שאינם יכולים לפרוע את חובותיהם.

תומר מוסקוביץ: למעשה יש פה שלושה חלקים.

תומר מוסקוביץ: קודם כל, שאנחנו, רשות האכיפה והגבייה על שתי הזרועות שלה, הוצאה לפועל והמרכז לגביית קנסות, צריכה להיות הגוף היחיד שגובה חובות במדינת ישראל.

תומר מוסקוביץ: כל חייב צריך לעבור אצלנו ויש התקדמות יפה בעניין של המרכז לגביית קנסות שבמקום - - - התחילו לגבות אצלנו.

תומר מוסקוביץ: מצד שני אנחנו רוצים לגבות כמה שיותר, וענייני דין לחייבים זה ממש לא נכון, אבל להגן על החייבים שלא יכולים לפרוע את חובותיהם, זה החזון.

תומר מוסקוביץ: הכול נגזר מהחזון, גיל.

תומר מוסקוביץ: המטרות והיעדים שלנו הם תמיד שיפור גביית החובות, שזו תמיד המטרה הראשונה שלנו, אבל 2.

תומר מוסקוביץ: יישום חוק חדלות פירעון שזה קשור לחלק השלישי של החזון, של ההגנה על החייבים שלא יכולים לעשות את זה, ויצירת גישות שונות לטיפול בחייב הזוכה על פי מאפיינים.

תומר מוסקוביץ: ראינו שחייב שיש לו חוב 5,000 שקל שנוצר לפני חודשיים לא דומה לחייב שיש לו 200,000 שקל בתיקים שקיימים כבר 30 שנה.

תומר מוסקוביץ: אי אפשר להתייחס לכולם באותה צורה, צריך לפתח דרכים שונות לעניין הזה.

תומר מוסקוביץ: שיפור השירות לכלל בעלי העניין וקיצור הביורוקרטיה.

תומר מוסקוביץ: אז רק כדי שיהיו לכם קצת מושגים על שירות, יש לנו מיליון - - -

ניסן סלומינסקי: תוכלו להפוך את הראש שלכם מגובה למשקם?

ניסן סלומינסקי: אתם צריכים לעשות מהפכה כזאת.

תומר מוסקוביץ: כבר היום אנחנו עושים את ההפטרים, שזה התיקון ששרת המשפטים עשתה לפני שנתיים.

תומר מוסקוביץ: נכון להיום 1,300 ומשהו חייבים כבר קיבלו הפטר ברשות האכיפה והגבייה, נכון לסוף השבוע שעבר.

ניסן סלומינסקי: טוב, זה מתוך 30,000 ומשהו.

תומר מוסקוביץ: בסדר, אבל זה מתחיל.

תומר מוסקוביץ: כל שבוע, נגיד בשבוע שעבר 18 חייבים אז הם יודעים את הדבר הזה, אבל לא מדובר פה על מהפכה מלאה כי הראש העיקרי שלנו יהיה עדיין לגבות חובות, צריך לזכור את זה.

תומר מוסקוביץ: אנשים צריכים לשלם את החובות שלהם.

תומר מוסקוביץ: ההפטר בחדלות הפירעון למרות כל המספרין המבהילים ששמענו פה הם מיעוט שבמיעוט.

תומר מוסקוביץ: לגבי נתוני שירות, רק להבין את המושגים, יש לנו מיליון ורבע ביקורי שירות בשנה, בלשכות, זאת אומרת אחד מול אחד, בגובה העיניים, ועוד מיליון שיחות במוקד כל שנה.

תומר מוסקוביץ: 300,000 תיקים חדשים פחות או יותר שנפתחים כל שנה.

תומר מוסקוביץ: אני לא אאריך בעניין הזה, אבל כדי לממש את תוכנית העבודה שלנו אנחנו עובדים בצורה מאוד מובנית.

תומר מוסקוביץ: האגף לתוכניות עבודה אצלנו מנקה ומנקז את כל החזון האסטרטגי ל-697 משימות, מתוכן 41 משימות רב שנתיות.

תומר מוסקוביץ: אין טעם לעבור כרגע.

תומר מוסקוביץ: אנחנו נספיק לעבור אולי על 500 במקום על 6097, רז נשאיר את זה לפעם הבאה.

ניסן סלומינסקי: רק רגע, תומר.

איילת שקד: אני יוצאת.

איילת שקד: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים להודות לשרת המשפטים גם על הדיווח המלא וגם על השליטה בכל החומר וגם על התשובות, ונמשיך לעבוד ביחד, הוועדה תעבוד איתה.

תומר מוסקוביץ: מבחינת יעדים מרכזיים, אלה יעדים שאפשר לזכור אותם, ואם תזכרו את זה משלוש הדקות שלי אז זה שווה.

תומר מוסקוביץ: שיעור החובות שטופלו בהוצאה לפועל – בסופו של דבר אנחנו נועדנו כדי לגבות חובות, ואנחנו מדברים גם על גבייה ישירה, זאת אומרת, כסף שעובר ממש בקופות שלנו, הקופות של ההוצאה לפועל שזה כמיליארד וחצי שקל בשנה.

תומר מוסקוביץ: אבל בעיקר על הגבייה העקיפה.

תומר מוסקוביץ: גבייה עקיפה זה הטיפול בחוב בצורה הכוללת שלו, גם מה שבן אדם שילם אצל העורך דין, וגם הקטנת חוב שנעשתה בגלל הסדר שאנחנו מקדמים או מובילים אנחנו סופרים את זה.

תומר מוסקוביץ: בשנת 2017 רצינו להגיע ל-35% מהחוב - - - מה הכוונה?

תומר מוסקוביץ: אם ב-1 בינואר גובה החובות בפתיחה של כל התיקים בהוצאה לפועל, שנפתחו במשך כל השנים, נגיד שהוא היה מיליארד שקל, אנחנו רוצים להפחית אותו ב-350 מיליון באותה שנה.

תומר מוסקוביץ: כמובן שבאותה שנה גם ייכנסו חובות חדשים, אז המספר לא ירד כל הזמן כי כל שנה נפתחים חובות במאות מיליונים, אבל אנחנו רוצים לטפל ב-35%, ואנחנו רוצים בשנת 2018 להעלות את זה ל-38%.

תומר מוסקוביץ: כנראה שאנחנו בעזרת ה' נעמוד ביעד הזה.

תומר מוסקוביץ: ופה עכשיו יש עניין של מספר התיקים, ופה צריך לעשות הבדל דרמטי, הבדל של שמיים וארץ בין ההוצאה לפועל לבין המרכז לגביית הקנסות.

תומר מוסקוביץ: בהוצאה לפועל אין אלטרנטיבה, האלטרנטיבה של ההוצאה לפועל זו פעילות עבריינית או בעיקר ייאוש.

תומר מוסקוביץ: ולכן בהוצאה לפועל אנחנו רוצים להפחית את מספר התיקים, כלומר מי שיש לו תיק בהוצאה לפועל שהמספר ירד.

תומר מוסקוביץ: תמיד דיברנו על מספר של 2.5 מיליון תיקים, היינו תקועים על המספר הזה הרבה זמן ואנחנו הגענו ל-2,400,000.

תומר מוסקוביץ: כבר היום, נכון ל-30 במאי 2018 המספר הוא כבר 2,365,796, כלומר הצלחנו לעבור את היעד שהצבנו לעצמנו ואני מקווה שעד סוף השנה המספר הזה ירד עוד יותר.

תומר מוסקוביץ: לעומת זאת, במרכז לגביית קנסות המטרה שלנו היא להגדיל כמה שיותר כי במרכז לגביית קנסות אנחנו מתחרים עם גופי גבייה אחרים.

תומר מוסקוביץ: משרדי הממשלה גובים חובות לעצמם באמצעות חברות גבייה שזה דבר לא נכון, ולשמחתי הרבה יותר ויותר משרדים, וגם החשב הכללי מבין את זה, שהדרך הנכונה לטפל בחובות המדינה, בוודאי בחובות הפליליים, שזה דחוף, וגם בחובות של הרשויות המקומיות, זה באמצעות המרכז לגביית קנסות, ולכן פה הכוונה שלנו היא להגדיל כמה שיותר.

תומר מוסקוביץ: אם תשימו לב למספר, אז קרה עכשיו ממש בימים אלה מהפך דרמטי, מהפך, כמו שחיים יבין אמר, יש יותר תיקים פתוחים במרכז לגביית קנסות מאשר בהוצאה לפועל.

תומר מוסקוביץ: אם בעבר המרכז לגביית קנסות היה בערך 10% מהסך הכול, היום הוא כבר יותר מ-50%, ואנחנו מקווים שזה ילך ויגדל.

ניסן סלומינסקי: התחלתם את הפיילוט?

ניסן סלומינסקי: - - -

תומר מוסקוביץ: לא.

תומר מוסקוביץ: זה יתחיל ב-1 בינואר אבל יש כבר התעניינות רבה.

ניסן סלומינסקי: כן, יותר מארבע?

ניסן סלומינסקי: ארבע לפחות יש?

תומר מוסקוביץ: מבחינת פניות יש יותר, אבל אמרנו למרכז לשלטון מקומי שנעבוד על עשר רשויות בינוניות, ויהיה לנו אני מקווה.

ניסן סלומינסקי: יהיה לכם?

תומר מוסקוביץ: כן, אני מקווה בעזרת ה'.

תומר מוסקוביץ: גיל, הלאה.

תומר מוסקוביץ: מספר החייבים הפרטיים בהוצאה לפועל – כמה מספרי זהות, כמה אנשים חייבים בהוצאה לפועל, אז תמיד דיברנו על מעל 650,000 והיום אנחנו כבר עומדים על 605,000, והיעד שלנו להגיע ב-2018 ל-593, ואם תזכרו את המספרים של פשיטות רגל, עדיין זה אחוז קטן מאוד.

תומר מוסקוביץ: זאת אומרת, רוב האנשים בהוצאה לפועל הם לא פושטי רגל, יש להם חובות קטנים, 5,000, 10,000 שקל, 20,000 שקל - - -

אוסאמה סעדי: מה הפילוח מתוך ה-600,000?

תומר מוסקוביץ: מבחינת מספר התיקים, אתה מכיר אותו טוב.

אוסאמה סעדי: לא, מבחינת סכומי חוב.

תומר מוסקוביץ: הרוב הגדול, אם אני לוקח את הסכום של 50,000 שקל כחוב משנה חיים, כלומר בן אדם שיש לו חוב של עד 50,000 שקל יכול להתמודד איתו, ויותר מ-50,000 זה כבר יותר בעיה, אז 80% נמצאים אתנו.

ניסן סלומינסקי: אמרתם יותר אפילו.

ניסן סלומינסקי: אמרתם שרק סכום של 5,000 זה 50%, 60% - - -

תומר מוסקוביץ: כן, ואני אומר, אם אתה עולה - - - ל-50,000 אז זה מגיע ל-80%.

תומר מוסקוביץ: זאת אומרת, אנחנו באמת צריכים לחלק, וזה מה שאמרתי כיעד הראשון, בין חייבים שהם קטנים ואפשר להעיף אותם מהמערכת ואפילו בשיחת טלפון הם ישלמו את ה-5,000 שקל, כי הם לא בעייתיים, הם פשוט שמו על המקרר ושכחו, לבין החייבים שצריך לטפל בהם דרך חדלות פירעון שזה באמת גבול הרבה הרבה יותר גבוה.

תומר מוסקוביץ: יש לנו מדד מרכזי, ופה עדיין לא הצלחנו להשיג, אורך חיי התיק בהוצאה לפועל הוא עדיין ארוך מדי.

תומר מוסקוביץ: חלק מזה זה בגלל האדברסריות של המערכת.

תומר מוסקוביץ: אנחנו עברנו להנהלת בתי המשפט ולכן אנחנו תלויים לגמרי ברצון של הזוכה.

תומר מוסקוביץ: יותר ויותר אנחנו מנסים להיות יזמים בתיק ולפעול בתיק, לא רק ברמה של תזכורות אלא ברמה של לעשות פעולות גבייה, וזה אנחנו מקווים שיקצר את חיי התיק.

תומר מוסקוביץ: אנחנו עדיין לא שם.

תומר מוסקוביץ: ודבר אחד חשוב לגבי תוכניות העבודה, אנחנו לא רק מפרסמים את הדוח שלנו בקובצי PDF.

תומר מוסקוביץ: אני חושב שאנחנו הרשות הממשלתית היחידה שבאתר שלה הדוחות נמצאים באקסלים.

תומר מוסקוביץ: מי שרוצה להריץ איזשהו עיבוד או איזשהו שינוי או לבדוק מגמות או לעשות גרפים, הכול פתוח, הכול שקוף, ואנחנו מזמינים את כולכם לעשות את זה.

תומר מוסקוביץ: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה לכל המציגים, כלומר לשרה, לאמי, ליגאל, לתומר, לברק, לכל האחרים.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה לחבריי חברי הכנסת ושיהיה לכם בהצלחה.

ניסן סלומינסקי: בכל אופן ההצגה מרשימה.