הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 267, 2018-07-11 09:00

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב לכולם.

עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.

עאידה תומא סלימאן: היום ה-11 ליולי 2018.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום בהצגת תכנית עבודת הצוות הבין משרדי שעוסק בתעסוקת נשים ערביות בדואיות בנגב.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה רק להתחיל בזה ולהגיד שניסיתי לספור כמה ישיבות כבר קיימנו בנושא של תעסוקת נשים ערביות, זו הישיבה החמישית של הוועדה, בתקווה שבאמת לא נצטרך לקיים עוד דיונים.

עאידה תומא סלימאן: הנושא של תעסוקת נשים ותעסוקת נשים ערביות באופן מיוחד ועוד לרזולוציה אפילו יותר קטנה אנחנו מדברים על תעסוקת נשים ערביות בדואיות בנגב.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לפסוח על העובדה שנשים ערביות בנגב יש להן את אחוז השילוב בתעסוקה הכי נמוך, לכן חשבנו שזה גם יתרום למצב של הנשים עצמן, לחברה שלהן, אם באמת נאפשר להן לצאת לשוק העבודה ואני אומרת נאפשר להן ולא נעסוק באיך נשלב אותן כי נאפשר להן זו המילה בעיני.

עאידה תומא סלימאן: היו חסמים כל הזמן בפני הנשים האלה, עדיין קיימים חסמים.

עאידה תומא סלימאן: זה שילוב של מדיניות, של חוסר ידע, של אי תכנון.

עאידה תומא סלימאן: לכן בדיונים הקודמים שאלתי שאלות שנוגעות מה בדיוק המשרדים השונים תכננו כדי לענות על המטרה הזו שגם המשרד האחראי על הנגב קבע לעצמו והגענו למסקנה שצריך לשבת ולעסוק בבניית תכנית כללית כוללת שישתלבו בה כל המשרדים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר שאחראי על המאמץ הזה נענה לבקשתי, אני יודעת גם כן שהשר הודיע שהוא נענה לבקשה הזו ואכן אתם עוסקים במלאכה.

עאידה תומא סלימאן: אני אמעט בדיבורים.

עאידה תומא סלימאן: קיבלתי לידי את המצגת אבל הבנתי שהגברת מיכל פינק מנהלת אגף בכיר אסטרטגיה ותכנון מדיניות במשרד הכלכלה והתעשייה, תציגי לנו את מה שהגעתם אליו עד עכשיו.

מיכל פינק: אני אפתח בפעילות משרד הכלכלה והתעשייה ביישובי הבדואים בדרום בחומש האחרון מכיוון שנושא תעסוקת הבדואים בכלל והנשים הבדואיות בפרט הוא לא דבר חדש שמתחיל עם עבודת הצוות אז קצת אובר-ויו על מה שהיה לנו בחומש האחרון, 640 מועסקים באמצעות מסלול תימרוץ תעסוקה, 3,600 מקומות עבודה באזורי תעשיה ביישובי הבדואים, שאנחנו מכירים גם אזורים ייעודיים, כמו למשל אותו מסלול תעסוקה השפיע מאוד על - - - בשגב שלום, לצורך העניין הוא גם אזור תעשיה שהוא צמוד ישוב ואנחנו מכירים מצד שני גם אזורים כמו עידן הנגב שהם אזורים משותפים גדולים ומרחביים שנותנים מענה, במקרה הזה הם בקרבה לרהט.

מיכל פינק: בסך הכל בחומש האחרון בשני סוגי אזורי התעשייה, 3,600 מקומות עבודה, באמצעות המעוף והסוכנות לעסקים קטנים המשרד ליווה 1,664 עסקים קטנים ובינוניים, אני ארחיב בהמשך על הפעילות, ובאמצעות מענקי חוק עידוד השקעות הון 68 מיליוני שקלים הושקעו באופן שהביא ל-1,382 משרות.

מיכל פינק: ברור שהבעיה עדיין קיימת וברור שנושא אחוזי התעסוקה, בייחוד בעבודת הנשים דורש עיון והבעיה עדיין לפתחנו ולכן גם אשמח להתחיל בהצגת הפעילות הנוכחית שאמורה להשפיע בחומש הקרו על סיוע לכ-5,000 מועסקים, החל ממסלולי תעסוקה שבהחלטת הממשלה הנוכחית 2397 מוקצים לטובתם סיבסוד שכר של 40 מיליוני שקלים, אמורים להניב בחומש 600 משרות, פעילות המעוף - - -

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להבהיר משהו, אנחנו היינו בהצגה הזו.

עאידה תומא סלימאן: כלומר כבר עברנו על מה שקיים.

עאידה תומא סלימאן: אני מצפה היום לשמוע יותר מה מתוכנן.

עאידה תומא סלימאן: אז נעבור על זה קצת יותר במהירות כי אנחנו נצטרך לעמוד בלו"ז.

מיכל פינק: אוקיי.

מיכל פינק: אני לא אעבור שורה-שורה בשקף, אני רק אומר שמדובר פה על 5,000 מועסקים בחומש הקרוב מפעילות קימת, חלקה בהחלטות ממשלה וחלקה מהפעילות של המשרד, אלה תוצאות שאנחנו נראה אותן בתוך כחמש שנים, כולל אזור תעשיה שוקת שנמצא בשלבי תחילת פיתוח, המשרד משקיע - - -

עאידה תומא סלימאן: כן אבל זה לא רק לנגב.

מיכל פינק: לא, זה ספציפית לבדואים בדרום.

עאידה תומא סלימאן: קרן - - - 20 מיליון שקל זה רק לנגב?

מיכל פינק: זה קרן לבדואים.

מיכל פינק: מיקרו-פייננס לבדואים.

מיכל פינק: כל מה שאת רואה בשקף הזה גבירתי, הוא מיועד ספציפית לבדואים.

עאידה תומא סלימאן: זו לא אותה קרן לעסקים של נשים ערביות באופן כללי?

עאידה תומא סלימאן: איך זה נקרא?

הדר וינטר גולן: זה כן, אבל הסכום הספציפי הזה - - - זה מתוך הקרן לנשים בנגב.

עאידה תומא סלימאן: כמה שווה הקרן כולה?

הדר וינטר גולן: אני לא זוכרת בעל פה אבל מרבית הקרן - - -

עאידה תומא סלימאן: עד כמה שזכור לי שזה 20 מיליון, סאווה.

הדר וינטר גולן: זה קצת יותר, אבל את צודקת שמרבית הקרן הולכת ל - -

עאידה תומא סלימאן: קצת יותר.

עאידה תומא סלימאן: אני ארצה לדעת כמה קצת.

הדר וינטר גולן: מרבית הקרן הולכת לבדואיות בדרום.

עאידה תומא סלימאן: כמה קצת לכל הערביות וכמה - - -

הדר וינטר גולן: נבדוק את זה אבל בגדול את צודקת שבאמת המימון היותר גדול הוא בדרום.

עאידה תומא סלימאן: אז אני ארצה לדעת בדיוק, כי אני יודעת שנותנים לי דיווחים על סאווה, אף פעם לא אמרו שחלק מהסכום או רוב הסכום מוקדש לנגב, אני ארצה לדעת.

מיכל פינק: אנחנו ניתנן לגבירתי את המספרים.

מיכל פינק: בכל מקרה אנחנו מדברים, בין היתר, רק לסיים את המשפט האחרון לגבי שוקת, גם על טווח יותר ארוך, על טווח של כעשר שנים מכיוון שאמור לקום שם אזור משותף מאוד מאוד משמעותי שבחלקו תעשיה, חלקו יהיה אזור תעסוקה, תיירות מסחר וכן הלאה ופה אנחנו רואים את העניין הזה כמנוע משמעותי שבעיקר יניב בשנים שלאחר מכן.

מיכל פינק: אני רוצה לדבר מילה על הצוות לקידום יוזמות תעסוקתיות.

מיכל פינק: אנחנו מדברים על צוות בשיתוף - - -

קריאה: אולי הקול הקורא?

מיכל פינק: רגע.

מיכל פינק: עוד לא הצגתי את הצוות.

מיכל פינק: הצוות הוא צוות משותף בהובלת משרד העבודה והרווחה והובלה של משרדנו, בשיתוף משרד האוצר והרשות לפיתוח הבדואים במשרד החקלאות.

מיכל פינק: בעקרון אנחנו מסתכלים על מרחב הפתרונות הן בצד הביקוש והן בצד היצע העבודה, בין היתר לשם הרחבת היקף המועסקים והקידום התעסוקתי שלהם.

מיכל פינק: בתוך סט הפתרונות, אני לא ארחיב כרגע על אוסף הפתרונות המשרדיים, אפשר יהיה אם תרצי גבירתי, להרחיב על כך לאחר מכן.

מיכל פינק: כרגע 10 מיליון שקלים נמצאים באמתחתו של הצוות מתוך החלטת הממשלה, הוסטו מתוך החלטות הממשלה.

מיכל פינק: בוצעה עבודה יסודית של גיבוש מתווה עם השטח, בין היתר במספר שולחנות עגולים שבוצעו בין היתר ברהט, כאשר אנחנו עומדים לצאת עם קול קורא ממש בימים הקרובים, זה מנוסח כ-RFI.

עאידה תומא סלימאן: מה הכוונה בשולחן העגול?

עאידה תומא סלימאן: זה מה שדיברנו על שכדאי לשמוע את הנשים וארגוני הנשים וכולי?

מיכל פינק: נכון.

מיכל פינק: והיה מפגש כזה ברהט.

עאידה תומא סלימאן: היה מפגש וקיבלתי דיווח על המפגש הזה, ולצערי הרב זה לא היה מפגש שמאפשר לארגוני הנשים להתבטא כמו שצריך.

מיכל פינק: היו שני חלקים, היה חלק של מעסיקים וחלק של נשים.

אימאן אלקאסם: אני יכולה להמשיך אותך מיכל.

מיכל פינק: בבקשה.

אימאן אלקאסם: בוקר טוב.

אימאן אלקאסם: אני מתנצלת על האיחור.

אימאן אלקאסם: אני ממשרד העבודה, זרוע העבודה, תחום תעסוקת החברה הערבית.

אימאן אלקאסם: אני אגיד שהיו שני שולחנות עגולים.

אימאן אלקאסם: הראשון היה בעצם לשמוע את הנשים והיוזמות הקטנות שהן רוצות או רוצים לגדול מיוזמות קטנות לבינוניות וגדולות, ובעצם רצינו לשמוע אם הקריטריונים שהצבנו מתאימים להם, רצינו לשמוע את הצרכים שלהם.

אימאן אלקאסם: השולחן השני היה עם יזמים עסקיים, גם עם מגזר שלישי וגם עם יזמים מהשטח, מגזר עסקי ומגזר שלישי, לשמוע מה הצרכים שלהם, מה חסר להם כדי לגדול עוד יותר, כדי לאפשר להעסיק עוד נשים מהחברה הבדואית.

אימאן אלקאסם: אני אגיד שהקריטריונים שנקבעו יחד עם משרד הכלכלה בשיתוף פעולה הם לא מסמרות, אנחנו בודקים מה יכול להתאים - - -

מיכל פינק: תיכף אני אציג ואז תוכלי להתייחס.

אימאן אלקאסם: רק רציתי להדגיש את העניין של השולחנות העגולים, זה כן משהו שנעשה וכן משהו שאנחנו קשובים.

עאידה תומא סלימאן: לא אמרתי שלא נעשה.

עאידה תומא סלימאן: אמרתי שאיך שזה נעשה, מה האפשרות שניתנה להתבטאות הנשים ואני יודעת שהיו טלפונים לארגוני נשים - ואני לא מדברת עליכם כנציגי משרד - לבקש מארגוני הנשים או שהם ידברו בכיוון אחד או לא להגיע לישיבה.

מיכל פינק: אני חושבת גבירתי שהזדמנות נוספת תהיה נכונה במקרה הזה, ליצור אירוע נוסף שבו - - -

עאידה תומא סלימאן: בואו נראה איך אנחנו מתקדמים, אם אתם אומרים לי שכבר יש לכם תכנית סדורה אז לא אגיד לכם לחזור לשלב א'.

יריב מן: גבירתי יושבת ראש הוועדה, יש לי הצעה.

יריב מן: יכול להיות שכדאי, לא נעשה את זה ברהט, מיכל, אולי תזמנו דווקא לירושלים, למשרד הכלכלה.

עאידה תומא סלימאן: אפשר לדבר על זה אחר כך כי גם הייתה טענה כאילו אני מתערבת ומפרה את הסדר הקיים ברגע שאני מבקשת שתקשיבו לארגונים, אבל אפשר לדבר על זה אחר כך.

מיכל פינק: בכל מקרה, מה שניסינו באותו אירוע זה באמת להגיע אליהם לשטח על מנת שלא תהיה בעיה או עיכוב בלשמוע, וזאת הייתה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני מעריכה את זה שאתם באמת קיבלתם את ההמלצה והלכתם ועשיתם, אבל כנראה מאחורי הקלעים גם מתקיימים דברים אחרים.

מיכל פינק: כמו בכל מקום.

עאידה תומא סלימאן: כן.

יריב מן: אגב, אני חייב להגיד שלא הרגשנו את זה, ביקשנו, נמצא פה מנהל ריאן דרום, מוחמד אבו - - - ביקשנו מהם לקרוא לנשים לבוא למפגשים האלה.

עאידה תומא סלימאן: הטענה שלי גם לא כלפי ריאן.

מיכל פינק: בכל מקרה גבירתי - - -

עאידה תומא סלימאן: לכל מקום יש את הפוליטיקה שלו ויש את הדינמיקה שלו וצריך להבין איך לעקוף את הפוליטיקות הפנימיות.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

מיכל פינק: כאמור, זאת הייתה תחילתו של תהליך.

מיכל פינק: אנחנו עכשיו עמלים ביחד כצוות על כתיבת RFI שיצא לציבור.

מיכל פינק: אנחנו גם נקפיד, אימאן, שהוא יגיע בערבית ושהוא יגיע לציבור הנכון ושכל מי שירצה יוכל להציע הצעות לצוות.

מיכל פינק: אני מבקשת להביא לכאן דוגמה.

עאידה תומא סלימאן: RFI שדורש מה, הצעות או כבר - - -

מיכל פינק: הצעות.

מיכל פינק: הדוגמה הקלאסית שהלכנו לאורה הייתה יוזמה של מטבחים קהילתיים, זו הייתה יוזמה מתוך השטח שהתועלת הכפולה שהיא הניבה, קודם כל מקומות עבודה לנשים ליד הבית במקום שהוא אמנם תעשייתי אבל סמי מסורתי ולכן לא הייתה מגבלה של נשים לצאת, והתועלת הכפולה, ילדים במגזר הבדואי שקיבלו מזון שהם אוהבים, התחילו להישאר יום ארוך בבית הספר.

מיכל פינק: זאת אומרת התועלת החברתית של האירוע הזה היא ממש בסדרי גודל.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו גם הדגשנו את זה בישיבות קודמות, אני אחת מהח"כים שקיבלה הרבה תלונות על איכות האוכל שקיבלו הילדים בבתי הספר.

מיכל פינק: אז היינו מאוד רוצים דוגמת הרחבה של יוזמה כזאת או יוזמות אחרות שבאות מתוך השטח ונותנות את האפשרות לנשים ונותנות את הביטוי לנשים ואת יכולת הפרנסה, היינו רוצים לשמוע באותו קול קורא מתוך השטח.

מיכל פינק: דוגמה אחת שכבר עלתה ואנחנו בוחנים אותה, כתוב כאן בשקף 20 מיליון שקלים, זה סכום גבירתי שעדיין אינו מתוקצב, מכיוון שהוא יותר יקר מהסכום הראשוני שניתן למסגרת הצוות, אבל אנחנו חושבים שזו יוזמה רצינית ששווה לנו לשקול אותה וזה עדיין בשלבי בחינה, וזה הנושא של מתחם מיקרו תעשיה לתעסוקת נשים.

מיכל פינק: הרעיון במתחם תעסוקת נשים הוא שהוא בעצם לוקח שטח שהוא לכאורה אזור תעשיה ריק שיכלו לקום בו מפעלים מסוגים שונים, חלקם מותאמים לנשים וחלקם לא, לבוא ביוזמת הממשלה, לצרף אלינו מגזר פרטי או פילנתרופי, לשים את כסף הגרעין ולגייס לזה השקעות שיאפשרו להקים מתחם בגודל של כ-12 דונם, שיש בו מצד אחד חממה ליזמיות שיוכלו להתחיל עם העסק הקטן התעשייתי שלהן אבל לקבל תמיכה, ליווי וכן הלאה, לעבור למעטפת של שטחי ייצור שהם קצת יותר ממש תעשיה אבל בעצם לאפשר להם בתמיכה של מעטפת תעסוקתית תעשייתית ולאפשר גם מתקנים משותפים כמו מעון יום או מרכז הכשרה, חדר אוכל משותף, היסעים, באופן שהן תוכלנה ליצור עסקים תעשייתיים קטנים ואחר כך עם פוטנציאל גדילה.

מיכל פינק: אנחנו חושבים שזה רעיון מאוד מעניין, כאמור עדיין לא הצלחנו למצוא לו מקורות וזה בשלבי בחינה ראשונים, אבל אם יגיעו רעיונות מהסוג הזה, אנחנו באמת חושבים שאפשר יהיה לפתח כאן חשיבה חדשה, יש לצוות כרגע מסגרת תקציבית מוגדרת בהחלטת ממשלה, אבל יש מבחינתנו אפשרות למידה והמשך - - -

עאידה תומא סלימאן: כאשר את אומרת שיש מסגרת לצוות בתקציב, מה סדר הגודל שעומד לרשותכם?

מיכל פינק: סדר הגודל כרגע הוא 10 מיליוני שקלים.

עאידה תומא סלימאן: שבעצם אתם שמים אותם בעניין של תמיכה ביוזמות תעסוקתיות?

מיכל פינק: נכון.

מיכל פינק: כאשר הדגש הוא, ועברתי אימאן לשקף העקרונות, גבירתי יש שם שקף של עקרונות ואני רוצה להסביר למה התכוונו והעקרונות הם עדיין ראשוניים, ובגיבוש, וחלק מלהקשיב בקול הקורא זה גם לראות מה השטח זקוק.

מיכל פינק: אבל בעקרון הסכום הזה יאפשר לנו לתמוך בכשתיים-שלוש יוזמות.

מיכל פינק: הדגש יהיה על תעסוקת נשים, זאת אומרת שלפחות 70%-80% מהמועסקות צריכות להיות נשים ולא עסק שיקבל תמיכה והוא יעסיק ברובו גברים והם יצטרכו להוכיח את זה ולהתאים ברמה הענפית והתכנית.

מיכל פינק: אנחנו סבורים שהמצ'ינג צריך להיות 50%.

מיכל פינק: נתנו פה דוגמה בסעיף 5 של 1.5 ממשלתי ו-1.5 פרטי או פילנתרופי, אבל זה לא חייב לעצור בזה, זאת אומרת שאם נראה מיזם, כמו למשל דוגמת המרחב העסקי הזה של מיקרו תעשיה שירצה מהממשלה נניח 3 מיליון ויבוא יזם פילנתרופי או עסקי שירצה לשים 6 מיליון, אנחנו לא בהכרח נגביל את זה, העיקרון יהיה שצריך להיות כאן מצ'ינג, מכיוון שאנחנו לא מאמינים שמיזם ללא היתכנות כלכלית יכול לעבוד רק עם כספי מדינה.

מיכל פינק: לכן אותם 10 מיליון בגדול יכולים למנף לפחות 20 מיליון אם לא 30 וכן הלאה.

מיכל פינק: המקום שבו אנחנו סבורים שהממשלה צריכה לשים את הגרעין וגורם עסקי או פילנתרופי צריך ל- - -

עאידה תומא סלימאן: כאשר חוזרים על גורם עסקי או פילנתרופי, מי יביא אותו?

עאידה תומא סלימאן: מי יהיה אחראי להביא אותו?

עאידה תומא סלימאן: הרי את יודעת, הם לא מתדפקים על הדלתות שלכם.

מיכל פינק: נכון, אבל קיבלנו לא מעט פניות והתעניינות בתחום של תיירות, תחומים טכנולוגיים, של שירותים עסקיים, של הייטק ברמה בסיסית.

מיכל פינק: אנחנו כרגע כאמור בעיצומו של תהליך הלמידה ומשיכת בעלי העניין.

מיכל פינק: כאמור אלה קריטריונים ראשוניים והם פתוחים להיבחן כתלות בהצעות שנקבל, אבל אנחנו עדיין מאמינים שמיזם שאין לו היתכנות כלכלית בסופו של דבר לא ישרוד, ולכן אנחנו כן רוצים לגייס - - -

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להבין דבר אחד, ה-10 המיליון המתוקצבים, הם יהיו בתנאי להוצאתם לפועל עד שתגייסו עוד 10 מיליון של מצ'ינג לפחות.

מיכל פינק: אנחנו לא נתנה את כל ה-10.

מיכל פינק: אנחנו נעבוד פר פרויקט.

מיכל פינק: אם יש פרויקט של - - -

עאידה תומא סלימאן: בסדר, כשאני בודקת תכנית פעולה אני אומרת מה התקציב שהוקצה לתכנית הזו כדי שתתבצע.

עאידה תומא סלימאן: מבחינתי מה שאני רואה עד עכשיו, זו הקצאה מכל התקציב שהגיע למשרדים תחת הכותרת של לפתח את הנגב, בעצם רק 10 מיליון לנשים באופן ספציפי, כאשר הם מותנים בהוצאה שלהם במצ'ינג של עוד 10 מיליון.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שבסופו של דבר נצליח להוציא 5 מיליון, כי זה מה שקיבלנו מצ'ינג.

יריב מן: אני חייב להתפרץ.

יריב מן: להיפך.

יריב מן: הפילנתרופיה יותר - - -

עאידה תומא סלימאן: יותר נדיבה מהממשלה.

יריב מן: זה קל.

יריב מן: לא נעים להגיד, זה קל.

עאידה תומא סלימאן: ואתם בונים על זה.

יריב מן: לא.

יריב מן: לנו אסור כעובדי מדינה לגייס תרומה, אבל באים אלינו פילנתרופים שהשקיעו בעבר בנגב ואומרים את האמירה הבאה, נוצר אי שוויון וגם להם, לפילנתרופיה המסורתית שמגיעה מצפון אמריקה יש להם אחריות לאי השוויון המרחבי והם אומרים "אנחנו רוצים להשקיע במיזמים שיוצרים תעסוקה".

יריב מן: אני אומר שה-10 מיליון האלה אולי מיכל יותר זהירה, אבל גופים שאיתם אנחנו עובדים וגם את מכירה אותם, מכירים את השמות של התורמים.

יריב מן: להיפך, הם רצים קדימה והם מחכים לנו.

מיכל פינק: גם חשוב להגיד, גבירתי, הצוות ליוזמות תעסוקתיות אינו המענה היחיד לנשים בתוך החלטת הממשלה או בתוך כלי משרד הכלכלה או בתוך הכלים הנוספים, משרד העבודה גם ירצה לפרט.

מיכל פינק: מה שהצגתי קודם, אותם 5,000 מועסקים שינבעו מכלים של המשרד, זה לא רק הצוות.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת וזה לא סיפק אותי בעבר ובגלל זה ביקשתי את התכניות.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת טוב מאוד ותמיד ביקשתי את החלוקה בין גברים לנשים בתוך התכניות הכלליות וזה לא במקרה, דווקא בנגב, שביקשתי תכנית ספציפית.

מיכל פינק: במקרה הזה למשל 25 מיליוני שקלים, יצא מקצה לפני שבוע למפעלים, אנחנו עומדים כ-8-10 מפעלים שיעתיקו את מיקומם או יקומו באזורי תעשיה צמודי ישוב של המגזר הבדואי, במקרה הזה - - -

עאידה תומא סלימאן: כשיהיו אזורי התעשייה.

עאידה תומא סלימאן: נכון?

הדר וינטר גולן: לא, יש שטחים ששוריינו לטובת - - -

עאידה תומא סלימאן: כן.

עאידה תומא סלימאן: אבל עוד לא הוקמו.

הדר וינטר גולן: לא, יש אזורים שפנויים לזה.

הדר וינטר גולן: ספציפית.

מיכל פינק: יש 100 דונם לטובת אותם 10 מפעלים, המקצה של 25 מיליון יצא לפני שבוע וחצי, הפעילות של מעוף, קרן סאווה, הנושא של מסלולי תעסוקה וכן הלאה, אלה דברים שכבר רצים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת את כל זה.

עאידה תומא סלימאן: בואו נתמקד בתכנית לנשים.

עאידה תומא סלימאן: בצוות שהוקם כדי לעשות תכנית מיוחדת לתעסוקת נשים.

עאידה תומא סלימאן: מה שקיים, קיים.

עאידה תומא סלימאן: גם ידעתי את זה כשביקשתי שתהיה התמקדות בנשים ואני חושבת שאתם בעצמכם יודעים שצריך להתמקד בנשים כי אחוז התעסוקה הוא מאוד מאוד נמוך וזה גורם לכל ההשלכות שיש לזה על החברה באופן כללי, אז בואו נתמקד בנושא של נשים.

עאידה תומא סלימאן: אם אני עושה סיכום ביניים לכל מה שהבנתי עד עכשיו, יש לכם את ה-10 מיליון שהם מתוקצבים, שהם גם כן מחייבים במצ'ינג כדי שיצאו לפועל בפרויקטים שלהם, יש את ה-20 מיליון שעדיין אין עליהם אישור מצד האוצר, נכון?

נעה שוקרון: אני רפרנטית תעשיה ומסחר באגף תקציבים במשרד האוצר.

נעה שוקרון: אני רק רוצה לוודא שכולנו מבינים שחלק מעבודת הצוות הייתה גם בחינה של כלים קיימים ושינוי של הכלים הקיימים לטובת הנושא של תעסוקת נשים, כלומר מסלולי התעסוקה שמיכל דיברה עליהם בעבר היו עם אחוז השתתפות נשים נמוך יותר והעלינו את הקריטריון בעקבות עבודת הוועדה.

נעה שוקרון: כנ"ל לגבי הנושא של הוראת מנכ"ל החדשה, 25 מיליון שקלים למשיכת מפעלים תעשייתיים, נוסף בקריטריון שנותן תיעדוף לתעסוקת נשים.

נעה שוקרון: כלומר גם בכלים הקיימים נעשו שינויים בעקבות עבודת הוועדה, ואני חושבת שאלה שינויים מאוד מאוד משמעותיים שחשוב להתייחס אליהם.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אבל בכל זאת אני אחזור, ה-20 מיליון לא מתוקצבים.

נעה שוקרון: בהתאם להחלטת הממשלה, בעצם החלטת הממשלה מגדירה שיש 10 מיליון שקלים שאותה ועדה יכולה לבחון להסיט כפונקציה של סדרי עדיפויות של הממשלה, הוועדה אכן השתמשה במנדט שניתן לה לטובת אותם 10 מיליון שקלים.

נעה שוקרון: ככל שאנחנו מחליטים שיש צורך בהגדלה תקציבית או הסטה גבוהה יותר, זה לא חלק מהחלטת הממשלה ועל כן זה יצטרך לחזור לשולחן הכנסת, לדיון בסדרי העדיפויות.

נעה שוקרון: החלטת הממשלה כרגע מדברת על - - -

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה את כל זה, למה את חוזרת עליו?

עאידה תומא סלימאן: היה אפשר להגיד דבר אחד, נכון, עדיין אין אישור תקציבי ל-20 מיליון, זה צריך להתקבל בממשלה - - -

נעה שוקרון: חשוב לי גם להסביר מדוע אין אישור.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה, תפסת שאני מבינה את זה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת ש-10 מיליון זה מה שאושר, ואני יודעת שזה מה שניתן להשיג מהתכנית הכללית, היה ניתן משהו אחר אבל המשרד החליט לעשות חלוקה אחרת.

עאידה תומא סלימאן: בסדר, אבל זה לא אומר שאין צורך בהקצאה תקציבית כי אם מציגים את זה כאחת מההצעות, זה אפילו יותר גדול ממה שהוצע ב-10 מיליון יכול להיות שיסתכם בסופו של דבר, מבחינה תקציבית ומבחינת אופציות העבודה.

עאידה תומא סלימאן: בעצם הנתח הגדול המונח אצלי עכשיו, עדיין אין לו אישור תקציבי.

נעה שוקרון: אני שוב חוזרת - - -

עאידה תומא סלימאן: אין צורך.

עאידה תומא סלימאן: אני הבנתי.

נעה שוקרון: אוקיי, אז ברשותך כן אמירה חדשה ושאני כן חושבת שצריך להוסיף לשיח.

נעה שוקרון: איכות הכלי המוצע לתעסוקת נשים הוא פונקציה גם של העלות שהממשלה שמה עליו אבל גם על הרבה דברים אחרים.

נעה שוקרון: אנחנו יודעים שבהרבה מקרים הממשלה שופכת הרבה כסף ולא מצליחה להשיג תוצאות ולחילופין - - -

עאידה תומא סלימאן: ספרי לי.

נעה שוקרון: אז ספציפית הכלי של מקרו פייננס אכן הוא אולי עולה יותר מכלים אחרים שהשתמשנו בהם, אנחנו כן נאמר שזה כלי שהוא עדיין בבחינה ומאוד מאוד חדשני.

נעה שוקרון: הוא באמת עלה במשרד הכלכלה כאיזה שהוא רעיון, המקום היחיד שבו הוא – וגם פה זה צעדים מאוד מאוד ראשוניים – זה החלטת ממשלה של קריית שמונה, מרכז מיקרו פייננס - - -

קריאה: לא מיקרו פייננס.

קריאה: מיקרו תעשיה.

נעה שוקרון: סליחה.

נעה שוקרון: טרם הוקם, ואני אומרת לכם שהאפקטיביות של הכלי הזה מבחינתנו היא עוד לא ברורה ולכן גם אם אנחנו בוחרים - - -

מיכל פינק: אני אבהיר גבירתי, הכנסנו בהחלטת ממשלה לקידום קריית שמונה לפני חודשיים-שלושה את העדות הראשונה לכלי הזה של מתחם מיקרו תעשיה, שם מיקדנו אותו בתחום הפוד-טק, ושם אמרנו בגלל שמקימים שם אקו סיסטם של פוד באזור, לא הקצינו שם למעון יום או למרכז הכשרה או להיסעים, דברים שאנחנו חושבים שבספסיפיקציות של נשים בדואיות כנראה יידרשו, אנחנו בשלבי למידה עם העניין הזה.

מיכל פינק: הפעם הראשונה עשינו אחד כזה בהחלטת ממשלה לפני חודשיים, אין לנו ותק בלהקים את הגופים האלה, אנחנו עדיין מאמינים בזה אבל זה ייקח עוד קצת זמן עד שזה יתחיל.

עאידה תומא סלימאן: תשמעו, אתם כל פעם מצליחים, אפילו אני שלא כל כך קל לבלבל אותי, לבלבל.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה את כל מה שאתן מספרות.

עאידה תומא סלימאן: ההחלטה שלנו הייתה לא להעתיק תכניות ולא לחכות למצוא מה יצליח במקום הזה ומה במקום ההוא, אלא ללכת לשטח, ולבדוק מה כן יכול לעבוד בשטח.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שעכשיו אנחנו מדברים על תכנית שהיא בנויה ממה שקיים מבחינת תעסוקה בנגב, אם זה מרכזי ריאן, אם זה כל מיני מיזמים שעלולים להגיע לנגב ופיתחתם את הקריטריונים כדי להכניס יותר נשים.

עאידה תומא סלימאן: זה חלק, אוקיי?

עאידה תומא סלימאן: זה החלק הכללי, זה לא חלק מהתכנית כי זה קיים היה, אתם שיניתם את הקריטריונים או חידדתם אותם כדי שייכנסו יותר נשים.

עאידה תומא סלימאן: כמה זה בסוף יתורגם בשטח, אני לא יודעת.

עאידה תומא סלימאן: החלק השני מהתכנית הוא ה-10 מיליון שקל שאתם מדברים בהם על תמיכה ביוזמות תעסוקתיות שגם כן בין שניים לשלושה מיזמים שכנראה העניין של הקייטרינג או המטבח נכנס לתוך ה-10 מיליון האלה.

עאידה תומא סלימאן: אני מנסה לעשות לעצמי סדר כדי שאבין.

מיכל פינק: יכול להיות, כתלות מהצעות.

מיכל פינק: יש לנו את התהליך של קול קורא כרגע - - -

עאידה תומא סלימאן: שיביא לכם הצעות מהשטח ואתם תבחנו אותן והוא גם כן תלוי במצ'ינג שיגיע מהפילנתרופיה או מכל מיני גורמים אחרים.

עאידה תומא סלימאן: אתם אמרתם שזה תלוי ביוזמות, יריב הרגיע אותי שהפילנתרופיה היא נדיבה ואני חייבת להגיד שרק לפני כמה ימים ישבתי עם אנשים שבאו וחיפשו רעיונות מה לעשות בכסף שיש להם, ונשאר ה-20 מיליון שקל שהם בעצם המרכיב השלישי של התכנית שלכם, שהם עדיין לוטים בערפל, כי אין אישור תקציבי עליהם.

עאידה תומא סלימאן: הבנתי נכון את שלושת המרכיבים של התכנית?

מיכל פינק: נכון.

מיכל פינק: אני רק רוצה ברשותך לחדד שלושה דברים.

מיכל פינק: אחד – שה-10 מיליון אמורים למנף, כפי שגבירתי אמרה, כסף נוסף ולכן גודל המיזמים יכול להגיע לכמה עשרות מיליונים.

עאידה תומא סלימאן: יכול, ויכול שלא.

עאידה תומא סלימאן: בואו נהיה אופטימיים.

מיכל פינק: סביר.

מיכל פינק: דבר שני שאותן התאמות שדובר בהן בכלים קיימים אמורים להניב את אותם 5,000 מקומות עבודה בחומש הקרוב, לא הייתי מתייחסת לזה כאל דבר עשוי וגמור מכיוון שזה עוד לפנינו וזה חלק מהתכנית שמשרד הכלכלה והתעשייה מציג, אולי משרד העבודה ירצה להרחיב על כך בהקשרים נוספים, והדבר השלישי הוא שאותו מיזם של מיקרו תעשיה הוא באמת דוגמה שעדיין נבחנת אבל מאוד יכול להיות שתהיינה יוזמות נוספות שאם הן יתבררו ככלכליות מאוד, אנחנו נוכל לבחון בהמשך את אפשרויות היישום שלהן.

יריב מן: אני חושב, אנחנו אחרי כמה דיונים שקיימנו ובאמת צריך לשים את הדברים על השולחן.

יריב מן: אנחנו לא חוזרים לוועדה עם בשורה של עוד 60, 100 מיליון חדשים לטובת תעסוקת נשים.

יריב מן: אנחנו נמצאים בתוך החלטת ממשלה שבעצם אנחנו כמשרדים וכמשרד מוביל, התחייבנו אליה.

יריב מן: אני חושב שהבעיה שלנו היום היא בעיני לא עוד 20 מיליון שקל או 30 מיליון שקל, אלא את התקציב הגדול שקיבלנו, יש 141 מיליון שקל לפיתוח אזורי תעשיה, אנחנו נתקלים שם בבעיות קרקעיות, בבעיות של זיקות על הקרקע, של תביעות בעלות שאין לנו להן פתרונות, שזה המנועים הגדולים שהממשלה מפעילה כדי ליצור תעסוקה למסות, ואגב זה גם מה שאת אמרת בתחילת הדיונים "אל תדברו איתי עכשיו על דברים קטנים, עזבו עכשיו את ההכשרות, תגידו לי איך אתם מפתחים מקומות עבודה" ואני חושב שאנחנו צריכים להתמקד ביישום, בביצוע של הכסף שכבר קיבלנו.

יריב מן: אני אומר את זה בצורה כנה, יש לנו לא פעם בעיות גם מול ההנהגה המקומית בחלק מהישובים, שהלוואי והייתה לוקחת טיפה יותר אחריות גם על פיתוח אזורי התעשייה שנמצאים בתוך הקווים הכחולים שלהם.

עאידה תומא סלימאן: יריב אתה זוכר, ישב פה חבר הכנסת סעיד אלחרומי והציע את העזרה שלו ואת התיווך שלו בכל מה שקשור, אם יש בעיות עם ההנהגה המקומית בעניינים שקשורים לפיתוח האזורים, הוא הציע ואמר "אם אני אוכל לעזור במשהו אני מוכן לנסות ולבדוק".

יריב מן: צריך להבין, לפתח אזורי תעשיה זה המסות הגדולות, זה לא מספיק שמשרד הכלכלה יקצה את התקציב ושרשות מקרקעי ישראל תיתן ליזמים - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אותו דבר גם בצפון יש להם יעד של הקמת 12 אזורי תעשיה.

עאידה תומא סלימאן: כמה מהם הושלמו בצפון?

יריב מן: המצב שלנו הרבה יותר טוב בדרום, כי יש יותר קרקע ודווקא החסם בדרום הוא שאנחנו שוברים את הראש על ליצור, הרי אי אפשר להוריד על הראש של רשות מקומית אזור תעשיה ולהכריח אותה לפתח אותו כי אכפת לנו מתעסוקת נשים וגברים.

יריב מן: צריכה להיות פה איזו שהיא מובילות מקומית שתבוא ותגיד "זה עכשיו הפרויקט הכי חשוב לנו לרוץ ולפתח ולהביא יזמים".

יריב מן: הם ערוכים להביא יזמים, כל העולם מתעסק באיך לייצר עוד מקומות עבודה לנשים בחברה הבדואית בנגב, אנחנו הרבה פעמים נתקלים בחסמים שהם לא קשורים כל כך, ואני אומר, אני מוכן לקחת את האחריות הממשלתית עלינו, את כל הבעיות, אבל לא תמיד אנחנו מצליחים ברמת השטח להיות במקום שרצינו בו.

יריב מן: נמצא פה מתן ממינהל אזורי תעשיה.

יריב מן: גם הם היו רוצים כבר שאזורי תעשיה מהחומש הקודם, כבר יכולנו היום להראות בתי חרושת ואנשים שנכנסים לעבוד, והדבר הזה לוקח זמן הרבה יותר משהיינו רוצים.

יריב מן: יש מגבלות תכנוניות, ושוב, אנחנו מצליחים פה ושם לנהל את נושא הקרקע, אבל לא תמיד זה בקצב שהיינו רוצים ולכן אני חושב, אני אומר לך שאפשר לדבר על ה-20 מיליון שקל, הרבה יותר חשוב הוא בעיני על איך אנחנו, זו אחריות שלנו, ניישם את ההחלטות האלה בצורה כזאת שנגיע ליעדים.

יריב מן: אני חייב להגיד, האוצר שפך פה הרבה כסף.

יריב מן: אנחנו נמצאים בתוך ההחלטה, יש לנו שלושה מיליארד, זה הרבה מעבר למה שציפינו לו, הקודמת הייתה מיליארד, ובמסגרת ההחלטה הזאת, ואני אגיד משהו ואמרתי בעבר, זה לא סתם שאנחנו משקיעים ברשויות המקומיות.

יריב מן: אנחנו משקיעים - - -

עאידה תומא סלימאן: אתה בדיוק קורא את הראש שלי.

עאידה תומא סלימאן: אני בדיוק רציתי להגיד לך, החלטתם שהנתח הכי גדול מהתקציב יוקצה לרשויות המקומיות.

יריב מן: את יודעת למה?

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת למה, הסברת לי בארבע הישיבות הקודמות.

יריב מן: הבנו שאם נמשיך להיות גננת, זה לא יהיה טוב.

יריב מן: אנחנו רוצים לפתח שם יכולות.

יריב מן: משרד הפנים מתחיל לעשות שם איזה שהוא מהלך ארגוני.

יריב מן: אנחנו במטרה לייצר יכולות ברשויות המקומיות, בדיוק להוביל ברמת השטח את המהלכים.

יריב מן: אנחנו לא הצטיינו בכל דבר שעשינו.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אם מדובר ברמת השטח, שמוליק משתיל רצית להגיב.

שמואל דוד: אני פשוט מנסה להבין איפה משתלב המהלך הנוכחי במהלך היותר רחב שנוגע לאזורי תעסוקה.

שמואל דוד: כי מה שקרה זה שדובר בתכנית החומש הקודמת, 2012-2016, על סכומים נכבדים מאוד לאזורי תעסוקה שמתוכם היחיד שקם והצליח הוא עידן הנגב ושם באמת נרשמו הצלחות נכבדות, אבל בשגב שלום הרבה מהדברים מקרטעים בלשון המעטה והאזורים האחרים לא ממש קמו.

שמואל דוד: באבו קרינאת, בביר הדאש בוודאי, אין לא יכולת לתכנן ולא יכולת לקדם שום דבר וכולי.

שמואל דוד: התמונה היא מאוד עגומה.

שמואל דוד: המשרד הודיע שני דבירם, הוא הודיע שאת הכסף של התכנית הקודמת, את היתרות, ישקיע באותם חמישה אזורי תעשיה, לא ברור לי מה קורה בפועל, ומצד שני הוא הודיע שהוא פותח עכשיו מהלך חדש, שלבטח ייקח זמן עד שהוא יתממש, להקמת אזורי תעסוקה צמודי דופן או פנימיים בתוך הישובים.

שמואל דוד: לא ברור לי איפה יקומו המיזמים החדשים, בין אם אלה שלקוחים מה-10 מיליון או מה-20 מיליון או מהכספים הקיימים, לא ברור לי באיזה ישובים ניתן יהיה לפתח ובאיזה ישובים, חוץ מרהט שהדברים ברורים, לא ניתן יהיה לפתח.

שמואל דוד: המצב כרגע ברוב האזורים האלה לא מאפשר שום דבר.

מתן רטנר: אני ממינהל אזורי תעשיה.

מתן רטנר: אם יורשה לי, קודם כל מההחלטה הקודמת 3708 מתוך קצת יותר מ-140 מיליון שקלים בוצעו במזומן, זאת אומרת עבודות שהתבצעו כבר קצת יותר מ-70 מיליון שקלים.

מתן רטנר: היתרות חלקן נשמרו על מנת לסיים את עבודות הפיתוח לאחר שהמפעלים יקומו, למשל בעידן הנגב קמים מפעלים וחלק מתקציב הפיתוח נשמר על מנת שכשיסתיים תהליך הבניה של המפעל יוכלו לבנות את המדרכה ואת התאורה, וחלק אחר במקומות כמו שהזכרת, ביר הדאג', שאנחנו נתקלנו בבעיות שיריב הזכיר אותן קודם של בעלות, של מנהיגות מקומית שלא מספיק דוחפת קדימה את אזור התעשייה, אנחנו נבצע הסטה לאזורים בהם כן ניתן לפתח.

מתן רטנר: כרגע אנחנו מדברים על שלושה אזורים שאנחנו רוצים להתמקד בהם בדיונים עם רשות הבדואים שזה אום בטין, רהט צפון ושגב שלום שבניגוד למה שאמרת התכנון שם כן מתקדם, שגב שלום שלב א' עובד, שלב ב' בתהליכי הקצאות קרקע שונים ותהליכי היתרי בניה ואנחנו גם מתכוונים להמשיך לשלב ג' שבו התכנון עוד לא הסתיים.

יריב מן: ושוקת.

מתן רטנר: שוקת זה תקציב שניתן בהחלטת ממשלה אחרת, מיכל הזכירה את זה קודם, שם העבודות התחילו כבר.

מתן רטנר: אני רוצה לציין שגם באזורי תעשיה במקומות אחרים בצפון, גם נעם בנגב במגזרים שהם לא בדואים, לוקח עשר שנים להקים אזור תעשיה.

מתן רטנר: זה מה שזה לוקח בכל מקום, גם כאשר אין בעיות וכשיש שיתוף פעולה מלא מצד הרשויות המקומיות והתושבים.

מתן רטנר: זה מה שזה לוקח.

מתן רטנר: לכן בשוקת למשל, שהתקציב כבר ניתן בשנת 2013 או 2014, אני לא זוכר - - -

מיכל פינק: בהחלטה 546, מעבר צה"ל לנגב והמענה האזרחי, ניתנו שם 40 מיליוני שקלים לטובת שוקת, הליכי התכנון נמשכו אבל עכשיו כבר התחיל השלב של ניצול התקציב.

מתן רטנר: התחילו כבר לנצל את התקציב ושוב, זה לוח הזמנים הרגיל בתהליכי תכנון במדינת ישראל לצערנו בכל הארץ.

עאידה תומא סלימאן: כן אבל אתה בעצמך אמרת שאתם עכשיו עוברים, כאילו עצרתם תהליכים.

עאידה תומא סלימאן: אתם החלטתם בהתחלה על חמישה אזורי תעשיה- - -

מתן רטנר: באזורים בהם נתקלנו בתביעות בעלות - - -

עאידה תומא סלימאן: עברתם למקום אחר.

עאידה תומא סלימאן: כלומר זה לא עניין שבדרך כלל לוקח להתפתחות, אלא יש בעיה ספציפית ואתם עכשיו מעבירים את האזורים למקומות אחרים ומתחילים את הכל מחדש.

מתן רטנר: אני אדייק, אנחנו לא מעבירים לאזורים אחרים, אנחנו נשארים באזורים שהיו בתכניות או אזורים קיימים שצריך להרחיב אותם ואנחנו מתמקדים שם, זאת אומרת אנחנו מוציאים מהרשימה הזאת - - -

עאידה תומא סלימאן: כלומר עכשיו הפסקנו לדבר על חמישה אזורי תעשיה, אנחנו מדברים על שלושה?

מתן רטנר: מבחינת משרד הכלכלה כן, יש אזורים נוספים שבאחריות רשות הבדואים והם מתקדמים שם יחד עם רשות מקרקעי ישראל.

עאידה תומא סלימאן: כמה קשה להוציא את המידע.

עאידה תומא סלימאן: תגידו לי את זה ככה ישר, תעשו למישהי שהיא לא כל היום מתעסקת בפרטים הקטנים.

עאידה תומא סלימאן: כמה אזורי תעשיה אנחנו מדברים עכשיו ואיפה.

עאידה תומא סלימאן: פשוט מאוד.

יריב מן: אני אגיד מה אני מבין ואם אני טועה תתקן אותי.

יריב מן: יש שני אזורי תעשיה מרחביים גדולים, למשל עידן הנגב ושוקת.

יריב מן: שניהם בבעלות משותפת של ישובים יהודים ובדואים - - -

עאידה תומא סלימאן: תעזוב אותי מהמשותפים והגדולים.

עאידה תומא סלימאן: היה לנו חמישה שהם לא משותפים, נכון?

עאידה תומא סלימאן: מה קורה איתם?

יריב מן: יש לנו באבו קרינאת, יש את אום בטין, אזור תעשיה נוסף - - -

שמואל דוד: אבל אבו קרינאת לא מתפתח כבר הרבה מאוד זמן.

יריב מן: אז אני אגיד, יש את, מתן יכול להתייחס ספציפית ללמה הוא לא מתפתח אבל בעקרון כמו שאתה יודע יש שם תשתיות, אזור התעשייה הולך ונבנה.

יריב מן: יש את אבו קרינאת, את אום בטין, יש בשגב שלום אזור תעשיה גדול שחלקו של הישוב וחלקו גם ייבנה שם אזור תעשיה משותף עם באר שבע ובני שמעון, שגב שלום זה ישוב שהולך להתפתח הרי לעיר בעתיד.

יריב מן: אזור תעשיה נוסף תוכנן בישוב ביר הדאג' אבל בגלל קשיים, אני אגיד ככה, יש תושבים שפשוט יושבים על אזור התעשייה המתוכנן ובזבזנו, לצערי, בזבזנו כממשלה חמש שנים בהתעסקות הזאת ולא קרה כלום, ובזמן הזה יכולנו להכניס עוד משרות ברהט, בשגב שלום או במקומות אחרים.

יריב מן: לכן הכוונה של הממשלה, על דעת שלושת המשרדים, האוצר חקלאות וכלכלה, הודענו את זה אגב לראש מועצת נווה מדבר אברהים אל עוואשלה בצורה רשמית ומכובדת, אמרנו לו "תנסו לעשות מה שאתם יכולים, אם לא תוכלו חבל על הזמן.

יריב מן: האזור הזה ייצא, ההשקעה בו תצא בערך בעלות של 20 מיליון שקל ותעבור למקומות אחרים על פי ההיגיון".

יריב מן: רשות הבדואים במקביל מתכננת אזורי תעסוקה צמודי דופן בתל שבע ולכסייפה, כי שם זה ישובים שאין בהם מקורות תעסוקה, התעסוקה יושבת בתוך הישוב בעסקים שמפריעים לציבור ומורידים את איכות החיים בישוב.

יריב מן: מבחינת רשות הבדואים יש מגעים עם רשות מקרקעי ישראל להקמה של אזורי תעסוקה צמודי דופן, גם רשות הבדואים קיבלה תקציב של בערך 25 מיליון שקל לפיתוח האזורים האלה.

יריב מן: כלומר, תעשיה, מטפל משרד הכלכלה, מינהל אזורי תעשיה ורשות הבדואים ב-25 מיליון שקל שלה תפתח אזורי תעסוקה.

יריב מן: אני לא יכול להבטיח כרגע על כיוון לישוב ברור, אבל העדפה של יאיר מעיין, ראש הרשות היא ללכת על ישובים שאין בהם שום מקורות תעסוקה, לדוגמה בתל שבע אין מקורות תעסוקה, בכסייפה אין מקורות תעסוקה, חורה יש לה אזור תעשיה, לקיה יחסית צמודה יותר לבאר שבע אז היא נהנית יותר מהקרבה למטרופולין אבל זה בגדול התכנית איך שאנחנו רואים אותה.

שמואל דוד: אני מבקש לשאול, המשמעות היא שכל הנגב המזרחי לא מקבל מענים.

מתן רטנר: הנגב המזרחי קודם כל יקבל מענה בקנה מידה מאוד גדול באזור תעשיה שוקת.

מתן רטנר: בנוסף אני יכול לציין שישנם אזורי תעשיה בישובים יהודיים שבהם יש תעסוקה רבה לבדואים, למשל בערד, שחלק גדול מהמועסקים הם בדואים.

מתן רטנר: אני לא יודע כמה נשים וכמה גברים, אין לי נתונים על זה.

יריב מן: יש גם יזמים בדואים שם, שיש להם עסקים.

יריב מן: לא רק שכירים, הם גם בעלים.

מתן רטנר: בוודאי.

מתן רטנר: הרבה מאוד יזמים בדואים מקימים שם עסקים.

עאידה תומא סלימאן: כן אבל המטרה היא לא, עובדה שעדיין יש מחסור.

עאידה תומא סלימאן: אל תדבר איתי על מה שקיים בצד היהודי.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על מה לפתח כדי ליצור מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: אל תגיד לי קיים שם.

עאידה תומא סלימאן: זה קיים ועדיין יש מחסור.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים איך לענות על המחסור.

עאידה תומא סלימאן: אל תגיד לי שיש שם מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: עובדה שזה קיים, ויש שם מקומות עבודה והם הולכים ועובדים ועדיין יש מחסור במקומות עבודה.

יריב מן: זה חד משמעית כי למעשה לא צריך להיות מומחים ולראות שבכל ישוב יהודי בנגב יש מקורות תעסוקה, לירוחם יש אזור תעשיה ומפעלים גדולים, בדימונה ובערד, בכסייפה ובערערה אין, אנחנו לא מתעלמים מזה.

יריב מן: אגב, לא ציינו את ערערה, גם שם יש - - -

עאידה תומא סלימאן: למה יש לי הרגשה שאנחנו חוזרים לנקודת האפס?

עאידה תומא סלימאן: אתם עשיתם כברת דרך בזה שעניתם להמלצות שלי והצוות אכן ישב וחשב והתקדמתם קצת.

עאידה תומא סלימאן: בואו לא נחזור לדיון הזה של אם יש צורך ואין צורך ואיפה קיימים עכשיו מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת איפה קיימים ובכל זאת החלטנו והסכמנו ואתם הסכמתם לפתח תכנית להוסיף למקומות העבודה האלה, אז בואו נישאר שם.

עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה לחזור לדיון הקודם ההוא, להגיד לי "יש באזור הזה ויש מפעל שם".

עאידה תומא סלימאן: אלה קיימים ובכל זאת החלטנו, בואו נתקדם.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה לראות שהתקדמנו קצת בזה שבאנו ואמרנו שאת ה-10 מיליון האלה הם בנוסף, זה ההישג היחידי שבינתיים אני יכולה להצביע עליו.

עאידה תומא סלימאן: ה-10 מיליון האלה של תמיכה ביוזמות תעסוקתיות, הוצאתם אותם, כמה התקציב שלכם בכלל הכללי?

מיכל פינק: התקציב של משרד הכלכלה והתעשייה - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, אני לא מדברת על התכנית.

יריב מן: את שואלת כמה מוקצה בתוך כל החלטת הממשלה בתוך ה-3 מיליארד לטובת פיתוח תעסוקה?

יריב מן: קרוב ל-380 מיליון שקל שמחולק בין המשרדים של כלכלה ותעשיה, משרד העבודה.

יריב מן: זאת אומרת אנחנו כוללים בזה את כל המעטפת לכניסה לתעסוקה, אם זה מרכזי ריאן, מעונות יום, הכשרה מקצועית, כל הכלים שהמשרדים האלה יודעים לתת.

יריב מן: אני לא מתחיל לדבר על זה כי יודע שתעצרי אותי אבל את דווקא אמרת בדיון הראשון, בפריפריה של הדברים האלה יש את הנגישות לתעסוקה, התחבורה הציבורית, וזה גם.

יריב מן: בלי זה אי אפשר בנגב.

יריב מן: אנחנו לא כוללים את זה ב-380 מיליון.

מיכל פינק: מבחינת משרד הכלכלה והתעשייה בהחלטת הממשלה הנוכחית ישנם 93 מיליון.

מיכל פינק: מה שהזכרנו כאן, 40 מיליון לגבי שוקת זה מהחלטה קודמת ו-70 מיליון יש ליישום בתקציבי ה-3708, ובסך הכל אנחנו מגיעים לכ-200 מיליון שקלים שמשרד הכלכלה כרגע משקיע בין אם באזורי תעשיה ובין אם בכלים אחרים, קדימה ל- - -

עאידה תומא סלימאן: אבל זה בעצם מה שביקשתי בזמנו, לדעת כמה כל משרד מקצה ואיך זה משתלב.

עאידה תומא סלימאן: הלאה.

עאידה תומא סלימאן: ברוך הבא חבר הכנסת עמיר פרץ.

עאידה תומא סלימאן: זה בעצם מה שביקשתי, שננסה לאגם ולראות איך כל המשאבים שבתוך התכנית יכולים לתרום לתעסוקת נשים ערביות בדואיות.

עאידה תומא סלימאן: באתם אלי ואמרתם "זה כל הפעילות הקיימת" ואני יכולה להבין שזו בעצם הפעילות שמקיימים שני המשרדים.

מיכל פינק: לא, משרד העבודה לא פירט כאן.

עאידה תומא סלימאן: זה הכל כלכלה מה שנתתם לי.

מיכל פינק: כן.

מיכל פינק: מבחינת משרד הכלכלה גבירתי, גם היינו שמחים אם אפשר להציג את פעילות המעוף, הסוכנות לעסקים קטנים.

מיכל פינק: נמצאת כאן ג'לילה, ולשמוע גם על הצד של יזמות ולא רק על הצד של תעשיה, בהתאם לניהול הזמנים שלך גבירתי.

ג'לילה אלקרנאווי: אני אשמח לפרט.

עאידה תומא סלימאן: לפני שעוברים למשרד העבודה, בואו נשמע את ג'לילה.

ג'לילה אלקרנאווי: אני מנהלת ליווי עסקי במעוף.

ג'לילה אלקרנאווי: מן הסתם לא צריך להציג את מעוף, זה זרוע הביצוע של משרד הכלכלה, הסוכנות לעסקים קטנים.

ג'לילה אלקרנאווי: אני מרכזת בין היתר במסגרת התפקיד שלי את כל התחום של יזמיות נשיות בדואיות בכל הנגב.

ג'לילה אלקרנאווי: העבודה שלי מתפרשת על כל הנגב כולל כפרים לא מוכרים וכפרים מוכרים, כל הישובים, רהט, חורה, שגב שלום, אני נכנסת לכל חור כזה שא תם לא מתארים לעצמכם.

עאידה תומא סלימאן: את לבד בעבודה הזו?

ג'לילה אלקרנאווי: כן.

ג'לילה אלקרנאווי: בתפקיד הזה אני לבד.

ג'לילה אלקרנאווי: אני עם רכב, אני ניידת כל הזמן בשטח, אני באה לנשים.

עאידה תומא סלימאן: תשמעי, סופר וומן, את צריכה לכסות את כל הנגב בתקן אחד?

עאידה תומא סלימאן: עוד לא ראיתי מישהו שיכול לעשות את זה.

ג'לילה אלקרנאווי: אני עד עכשיו עשיתי את זה עם הישגים טובים מאוד, אז תני לי גם לחשוב על מה שאת מעלה פה, כשיהיה לי זמן אני גם אחשוב על מה שאת אומרת, בינתיים לא התעסקתי עם זה.

עאידה תומא סלימאן: זה לא את שצריכה לחשוב על זה, זה הסוכנות צריכה לחשוב על זה.

מיכל פינק: סניף רהט של המעוף יש בו אנשים נוספים.

ג'לילה אלקרנאווי: אני מרכזת את תחום הנשים ויש עוד אנשים נוספים שמרכזים את שאר העבודה ומלווים את בעלי העסקים והיזמים האחרים.

עאידה תומא סלימאן: קיבלתי עכשיו ברייקינג ניוז.

עאידה תומא סלימאן: הבנתי שמגיע לך מזל טוב.

ג'לילה אלקרנאווי: תודה.

ג'לילה אלקרנאווי: אני בחופשת לידה.

עאידה תומא סלימאן: את בחופשת לידה והגעת לדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: מי הכריח אותך?

ג'לילה אלקרנאווי: אף אחד.

ג'לילה אלקרנאווי: אני תמיד השתתפתי בדיונים האלה וכשידעתי, קיבלתי זימון, התייצבתי ובאתי.

עאידה תומא סלימאן: קודם כל, כל הכבוד על המסירות, מזל טוב על הלידה.

עאידה תומא סלימאן: יש ממלאת מקום?

ג'לילה אלקרנאווי: כן.

ג'לילה אלקרנאווי: יש ממלאת מקום.

ג'לילה אלקרנאווי: היום היא בסיור במקום אחר בשטח.

עאידה תומא סלימאן: ניצול משאבים עד הסוף.

עאידה תומא סלימאן: היא ממשיכה בסיור ואת מגיעה לדיון.

ג'לילה אלקרנאווי: האמת היא אני הצעתי שהיא תמשיך בסיור כי גם חשוב לי כל המעקב השוטף הזה לא להתנתק.

ג'לילה אלקרנאווי: אני יכולה להגיד שהנשים הבדואיות, אני לא צריכה לספר את כל הרקע של האישה הבדואית, אתם יודעים ואתם מבינים את החסמים והצרכים.

עאידה תומא סלימאן: לא, תגידי לנו כמה יזמיות ואיזה סוג יזמות את חונכת.

ג'לילה אלקרנאווי: אוקיי.

ג'לילה אלקרנאווי: בשנת 2017 למשל, אני אציג נתונים מהשנתיים האחרונות, טיפלתי בכ-170 נשים יזמיות שרובן היו ללא עסקים.

ג'לילה אלקרנאווי: אני מגדירה יזמת מי שהיא בעלת פוטנציאל לפיתוח יזמות.

ג'לילה אלקרנאווי: זו ההגדרה שלי ליזמת.

ג'לילה אלקרנאווי: הנשים האלה השתתפו בקורסים שונים, קורס יוזמים עסק, איך לגבש רעיון עסקי, איך לפתוח עסק אם זה מהבית, מתוך הבית, מחוץ לבית, איך להפוך יכולות אישיות לכדי עסק או מיזם עסקי.

ג'לילה אלקרנאווי: אנחנו באים לנשים בשפה שלהן ברמה שלהן בגובה העיניים ונותנים להן את כל הביטחון ואת כל הדימוי, גם מישהי שמעולם לא תיארה לעצמה שהיא יכולה להיות בעלת עסק, אנחנו מובילים אותה מקצה לקצה שהיא תוך שנה-שנתיים פותחת מיזם ומתחילה להתפרנס, גם כשלא חשבה על זה מעולם.

ג'לילה אלקרנאווי: נשים אלה השתתפו בקורסים שונים ובפורומים שונים שאנחנו עושים במסגרת המעוף.

ג'לילה אלקרנאווי: תשע נשים בשנה שעברה בעקבות השתתפות בקורסים ובפורומים ובייעוץ וליווי אישי שקיבלו, פתחו עסקים.

ג'לילה אלקרנאווי: העסקים זה עסקים בתחום התיירות והאירוח, נשים שפתאום הבינו ונפל להן האסימון שהן יכולות להשתמש בבית, בתשתית קיימת, כדי לפתוח עסק ומיזם עסקי.

ג'לילה אלקרנאווי: אנחנו הקצינו להם את כל הכלים, את כל הידע, את כל הליווי והן פתחו את הבתים והיום הן מקבלות תיירים ישראלים שלא מכיריים את התרבות, מספרות את הסיפור שלהן ועשו מזה - - -

עמיר פרץ: מה בדיוק המודל העסקי שלהן?

עמיר פרץ: איך זה עובד?

עמיר פרץ: איך המודל העסקי עובד שם?

עמיר פרץ: מה זה, בית ומה קורה שם?

ג'לילה אלקרנאווי: זה בית, האישה מספרת את הסיפור שלה.

ג'לילה אלקרנאווי: לכל אישה כזאת יש סיפור מיוחד.

ג'לילה אלקרנאווי: א.

ג'לילה אלקרנאווי: שהיא מעולם לא חשבה שהיא תעבוד ותתפרנס, יש לה חסמים אישיים וחברתיים שהיא מעולם לא יכלה לצאת - - -

עאידה תומא סלימאן: כן אבל זה אירוח, אנשים באים, היא מארחת אותם בבית.

ג'לילה אלקרנאווי: מארחת אותם בבית, לכל אחת יש את המטעמים שלה, כמובן לכל אחת יש מתכון משלה, לכל אחת יש סיפור משלה, איך היא התחילה את המיזם.

עאידה תומא סלימאן: אז זה לארח אנשים על ארוחות.

עאידה תומא סלימאן: שניה, אני רוצה לחדד את השאלה.

עאידה תומא סלימאן: זה מקומות גם לינה או רק אירוח ביום עם ארוחת צהריים או ארוחת ערב?

ג'לילה אלקרנאווי: זה בתכנון להתפתח ללינה, זה עוד לא פותח ללינה.

עאידה תומא סלימאן: אז זה בעצם אירוח עם ארוחות.

עאידה תומא סלימאן: זה העיקר, מלווה ב- - -

ג'לילה אלקרנאווי: בסיפור של האישה הבדואית.

יריב מן: זה משתלב עם השקעה גם בתיירות בדואית, לילות רמדאן ברהט.

יריב מן: הן מובילות, בלילות רמדאן נגיד - - -

עמיר פרץ: מה המודל העסקי?

עמיר פרץ: כמה מפגשים כאלה בחודש?

יריב מן: המודל העסקי הוא כזה, זה לא כל כך מודל עסקי זה יותר כשל שוק.

יריב מן: בינינו, הבדואים קונים בבאר שבע, הרבה.

יריב מן: בכסף מזומן טוב.

יריב מן: אין הרבה יהודים, צריך להגיד את האמת, שנכסים לעשות קניות, לבלות - - -

עמיר פרץ: אני לא מבין מה אתה אומר.

יריב מן: התיירות מיועדת לייצר פעילות כלכלית הדדית.

עמיר פרץ: יש שתי אפשרויות.

עמיר פרץ: איזה משרד אתה מייצג?

יריב מן: חקלאות, פיתוח כלכלי חברתי של החברה הבדואית.

עמיר פרץ: או שאתה כמשרד ממשלתי אומר אני מאמין בתהליך ואני מממן אותו, אני מקדם אותו.

עמיר פרץ: אני משלם לנשים האלה כל חודש 10,000 שקל, שיפתחו את בתיהן, כרגע יהיה להן תייר אחד בחודש או מבקר אחד, אבל לאט לאט מפה לאוזן תוך שנתיים-שלוש יהיה להן מספיק ואז אני אוכל להוריד את התמיכה שלי.

עמיר פרץ: מה המודל העסקי?

עמיר פרץ: האם המודל העסקי אומר שיש ליווי לשנה, שנתיים, היקף התמיכה.

עמיר פרץ: האם אתם מתבססים על הערכות שפעם בחודש יהיה להם מבקרים, פעמיים בחודש, פעם בשבוע?

עמיר פרץ: לא יודע.

עמיר פרץ: אי אפשר לשלוח נשים כאלה ולהגיד להם "תפתחו את הבית שלכם".

עמיר פרץ: הם פתחו את זה לפני גם בלי המשרדים.

עמיר פרץ: הם קיבלו אורחים בצורה יפה.

יריב מן: על בסיס המאמץ הזה הרשות לפיתוח הנגב, למשל יש אנשי שיווק שמשווקים את הטיולים ואת הסיורים ליישובי הבדואים בנגב.

יריב מן: יש אירועים ציבוריים.

יריב מן: הכוונה - - -

עמיר פרץ: מה המודל העסקי?

עמיר פרץ: אתם לא יכולים לשלוח משפחה כזאת בלי להגיד לה "תשמעי בשנה הראשונה תהיה לכם תוספת הכנסה של 1,000 שקל בחודש למשפחה, אנחנו מעריכים שתוך כמה שנים, " או שאתם אומרים, "אנחנו מסבסדים אתכם ב-X שקלים".

עמיר פרץ: משהו צריך להיות, אני לא מבין.

ג'לילה אלקרנאווי: חבר הכנסת עמיר, אני אענה לך.

ג'לילה אלקרנאווי: הנשים האלה, כל תשעת העסקים האלה בתחום התיירות בנינו אותו כפיילוט.

עמיר פרץ: מי משלם את הפיילוט?

ג'לילה אלקרנאווי: אנחנו מסבסדים.

ג'לילה אלקרנאווי: הסוכנות לעסקים קטנים.

עמיר פרץ: כמה כסף משלמים בחודש למשפחה לפיילוט?

ג'לילה אלקרנאווי: אנחנו לא משלמים למשפחות.

ג'לילה אלקרנאווי: זה כולל שעות יעוץ, זה כולל ליווי של יועצים מקצועיים, הרצאות, סיורים, ומפגשים אחת לשבועיים באופן קבוע ועכשיו אנחנו צריכים בדיוק, אחרי שאחזור מחופשת הלידה, לבנות תכנית לשנה וחצי הקרובות.

עמיר פרץ: זה לא מרשים אותי.

עמיר פרץ: זה נחמד שהן יהיו מומחיות ולא יהיו להן תיירים, אז מה זה עוזר?

ג'לילה אלקרנאווי: אבל יש להן, זה הקטע, אנחנו עושים להן שיווק.

עאידה תומא סלימאן: מי עושה להן את השיווק?

עמיר פרץ: את עושה את הצד המקצועי, זה בסדר גמור.

עמיר פרץ: את נותנת להן את התמיכה, הייעוץ והכל.

עמיר פרץ: מי בנה מודל עסקי?

עמיר פרץ: מי אמר לכם שזה יצליח?

עמיר פרץ: מי ערב למודל הזה?

מיכל פינק: צריך לומר אדוני שהסוכנות לעסקים קטנים ומרכז המעוף ברהט מעסיקה אנשי מקצוע ויועצים.

מיכל פינק: ג'לילה מרשימה מאוד אבל היא באמת לא עובדת לבד בכל הסניף אלא רק בנושא של ההגעה לנשים, אבל הסניף כולו עומד, לרבות מרכז עסקים שאגב עומד להיבנות לאוכלוסייה הבדואית.

מיכל פינק: קצת מהפעולות, למשל - - -

עאידה תומא סלימאן: מה מרכז העסקים?

מיכל פינק: אני יכולה לתת כמה מספרים מ-2017, מתוך 569 לקוחות בדואים של הסניף, 33% היו נשים, 185 יזמיות.

מיכל פינק: נעשה שיתוף פעולה עם ארגון נג'יב לקידום קורס יזמות - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, חכי.

עאידה תומא סלימאן: אני מכירה את השפע של ההכשרות ושל הכנסת הנשים למעגל שיושבים פעם בשבוע או עושים מפגש ואז אומרים יזמים.

עאידה תומא סלימאן: דובר על 170 הסתכם בסופו של דבר בתשעה עסקים שהתחילו.

ג'לילה אלקירנאווי: שזה הישג.

עמיר פרץ: זה יפה, אני אגיד לך, גבירתי מהרשות לעסקים קטנים?

מיכל פינק: אני סמנכ"לית משרד הכלכלה והתעשייה.

מיכל פינק: הסוכנות עובדת - - -

עמיר פרץ: אני אתן לך דוגמה.

עמיר פרץ: נניח אני מכיר בחור צעיר שלפני כמה שנים רצה לפתוח חנות צעצועים במגזר היהודי.

עמיר פרץ: אז דרשו ממנו להביא תכנית עסקית, דרשו ממנו לקבל ליווי מטעם המשרד.

עמיר פרץ: התכנית העסקית הזאת הלכה לבנק, בתכנית העסקית היה צפי כמה שנים ייקח לו כדי שההכנסה תצדיק את ההשקעה, והיה גם תכנון, הערכה מה בסופו של יום כשהעסק מתייצב.

עמיר פרץ: פה אני רואה שיש הרבה רצון טוב, הרבה מאוד נכונות, הרבה מאוד בעלי מקצוע שזה גם פרנסה, זה גם חשוב ואני מקווה שחלקם בדואים אז זה ישפר את מצב התעסוקה, אבל מה עם המודל העסקי?

עמיר פרץ: למה מה שאתם עושים במגזר היהודי יש תשע משפחות שמתאימות, כל אחת מהן - - -

מיכל פינק: היא דיברה אך ורק על נושא תיירות, יש מיזמים שונים - - -

עמיר פרץ: מה זה משנה מה המיזם?

ג'לילה אלקירנאווי: לא רק, אני גם רוצה להדגיש משהו, כשאני אומרת שתשעה עסקים קמו, אני מדברת על עסקים שקמו רשמית, פתחו עסק.

ג'לילה אלקירנאווי: יש גם הרבה נשים שהתחילו להתנסות בעסקים בלי לפתוח את זה בצורה פורמלית, בלי - - - אף אחד אבל - - -

עמיר פרץ: למה לך לקחת על הגב שלך את מה שהמשרדים צריכים לעשות?

עמיר פרץ: את עושה את מלאכתך, אבל אנחנו רוצים לשמוע מה המדינה נותנת, תכלס.

עמיר פרץ: העסק הזה מקבל מימון לעסק, לא רק ל - - -

מיכל פינק: היא עובדת מטעם המשרד בשטח.

עמיר פרץ: בסדר, אבל אל תפילו עליה את הכל, עם כל הכבוד.

עמיר פרץ: אפשר להפיל עליה חלק, לא את הכל.

עמיר פרץ: מה בסוף אתם נותנים להם?

עמיר פרץ: משרד החקלאות דיבר, מחר מקימים משק.

עמיר פרץ: נותנים להם 30% סיבסוד לחממות, 40% לפה, לשם, לא משנה.

עמיר פרץ: לפי מודל עסקי שיש להם.

עמיר פרץ: מה אתם נותנים למשפחות האלה אחרי שהן נמצאו כשירות להקים עסק, פתחו עוסק מורשה כמו שהיא אומרת, והכל.

עמיר פרץ: האם אתם נותנים להם משהו בשוטף?

עמיר פרץ: יש פה דברים מדהימים, נכון?

עמיר פרץ: נניח אתם נותנים להם סיבסוד כדי שהסחורה הראשונה תהיה על המדפים, כי הרי גם כשבאים אליהם הביתה לא רק הארוחה היא ההכנסה, גם מוכרים כל מיני דברים קטנים, דברים שמאפיינים את המגזר.

עאידה תומא סלימאן: למשל תשעת הנשים שהתחילו, קיבלו למשל הלוואה מסאווה?

נועה שוקרון: בואו נעשה סדר, לגבי השירות שעסקים קטנים נותנת לעסקים קטנים וכשאניא ומרת עסקים קטנים אני ממש לא מתכוונת רק לאותם תשעת עסקים בתחום התיירות.

נועה שוקרון: בעצם הסוכנות לעסקים קטנים פונה לכל יזם בכל תחום שהוא, היזם עצמו בא עם הרעיון ואומר במה ואיך הוא רוצה לפתוח עסק.

נועה שוקרון: כשהוא בא לסוכנות, ובמקרה הזה באמת הזמינות של השירותים באזור הדרום לבדואים יחסית גבוהה, גם כי יש מרכז מאוד גדול ברהט וגם כי יש את ג'לילה שבעצם נוסעת וניידת להם, הוא מגיע ומקבל שירותים.

נועה שוקרון: כתפיסה, אנחנו מאמינים שאותו יזם צריך חכות, הוא לא צריך דגים.

נועה שוקרון: החכות האלה הן קורס שמסובסד לו שאומר לו איך הוא בונה מודל עסקי.

עמיר פרץ: את יכולה - - -דוגמה למשהו שעובד?

עמיר פרץ: יש לה עוסק מורשה, כמה הכניס העוסק מורשה בשנה האחרונה?

עמיר פרץ: האם זה מקיים שכר מינימום של האישה, כן או לא?

עמיר פרץ: עכשיו זה נחמד מה שאתן מתארות, אבל זה מעטפת.

נועה שוקרון: נכון, חד משמעית הסוכנות לעסקים קטנים נותנת מעטפת

עמיר פרץ: זה אנחנו יודעים, רק במגזר היהודי נותנים יותר.

נועה שוקרון: חלילה, להיפך.

עמיר פרץ: ממש יותר.

עמיר פרץ: אל תגידי לי חלילה, אני מכיר את כל הדברים האלה, עם כל הכבוד במגזר היהודי נותנים יותר.

עמיר פרץ: כי כששולחים אותך לקבל הלוואה מהבנק ומאשרים לך את ההלוואה, זה חלק מהסיבסוד.

עמיר פרץ: כשאתה בונה מתקן חקלאי, אתה מקבל 30%-40% סיבסוד במזומן.

עמיר פרץ: אז נותנים יותר.

עמיר פרץ: מעטפת אתן חושבות שאתן נותנות מספיק, זה בסדר גמור, אני מעריך שגם הקורס המקצועי - - -

מיכל פינק: - - - אדוני, לפני שהגעת, על קרן סאווה שבמקרה הזה 20 מיליוני שקלים מוקצים לטובת אוכלוסיית הנשים, אין את זה במגזר היהודי למשל, קרן ייעודית שיש לה - - -

עאידה תומא סלימאן: בואי, אנחנו שאלנו בעניין קרן סאווה - - -

מיכל פינק: עשית את ההשוואה ולכן עניתי.

עמיר פרץ: אז אני אומר לך שלא כדאי לך לעשות השוואה.

עמיר פרץ: כי המגזר היהודי נהנה מדברים רבים.

עאידה תומא סלימאן: גם היחס של הבנקים הוא אחר, וגם נגישות להלוואות מבנקים היא אחרת.

עאידה תומא סלימאן: בואו, אני לא רוצה להיכנס עכשיו לזה.

עאידה תומא סלימאן: קרן סאווה - - -

נועה שוקרון: יש תשובות נוספות, ברשותכם אם אני אוכל להגיב למה שחבר הכנסת פרץ אמר.

נועה שוקרון: קודם כל שיעור הסבסוד - - -

עאידה תומא סלימאן: יש לי הרגשה שאנחנו קצת סטינו מהמטרה של הדיון.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה את חבר הכנסת עמיר פרץ שמנסה לחדד שהעשייה בחלק הזה, ואני מנסה להבין, החלק בעשייה של מעוף ושל עסקים קטנים היא בעצם עדיין - - -

עמיר פרץ: אני יכול גבירתי לתת רק דוגמה קטנה לגברות המלומדות כדי להסביר להן שזה לא קשור דווקא אליכן.

עמיר פרץ: אני הייתי שר להגנת הסביבה, ביקשתי לראות איך מחלקים את התקציבים.

עמיר פרץ: הסתבר לי שהמגזר הערבי לא מקבל שקל.

עמיר פרץ: שאלתי האם מצב איכות הסביבה במגזר הערבי טוב יותר מאיכות הסביבה במגזר היהודי, אמרו לי "בוודאי שלא".

עמיר פרץ: אז איך קורה שהכסף מתנתב רק לשם?

עמיר פרץ: הייתה שיטה שאתם מכירים, שיטת המצ'ינג.

עמיר פרץ: ישוב שיש לו כסף להשלים את מה שהמדינה נתנה, 50% מול 50% קיבל את הכסף, ומן הסתם העיריות היותר חזקות קיבלו את הכסף, מאות מיליוני שקלים, וישוב חלש אין לו כסף לסבסד.

עמיר פרץ: מה אני אעשה?

עמיר פרץ: באתי לכנסת והעברתי חוק שמבטל את חובת המצ'ינג לאותם מגזרים.

עמיר פרץ: זה לא בגלל רוע או משהו כזה.

עמיר פרץ: לכן אני שואל, הייתי רוצה לראות מודל עסקי שלם שמתחיל בסבסוד, מתחיל בתמיכה המקצועית, אבל גם עובד אחר כך לבד, שהוא יכול לתאר שבאמת, דחפתם אותו למקום שבאמת ההכנסה מצדיקה.

עמיר פרץ: יכול להיות שגם לכם בסוף יסתבר - - -

יריב מן: סוגיית המצ'ינג מטופלת בתכנית הפיתוח.

יריב מן: המצ'ינג פורע את הרשויות האלה שהן בסוציו אקונומי 1.

יריב מן: אין להן מצ'ינג - - -

מיכל פינק: אין מצ'ינג.

קריאה: אני רוצה - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, זה לא יתנהל ככה.

עמיר פרץ: זה לא קשור.

עמיר פרץ: אני רק נתתי דוגמה איך פעולה ממשלתית יכולה להיראות שוויונית - - -

עאידה תומא סלימאן: והיא בכלל לא.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להחזיר אותנו, אמרתי לכם, אני עדיין מנסה לעכל את המידע הזה שזרם אלי עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: בעצם מה התקדמנו מהישיבות הקודמות?

עאידה תומא סלימאן: בישיבות הקודמות שאלתי בצורה הכי ברורה מה הוקצה לתעסוקת נשים באופן ספציפי, והיום אני מגלה שמה-3 מיליארד של תכנית החומש הכללית יש לי 10 מיליון עכשיו, כאילו שהוקצו, ואל תקפצו ותגידו לי "אבל נשים משתלבות בתכניות אחרות" אני יודעת את זה.

עאידה תומא סלימאן: בעצם לתכנית מאוד ספציפית תפורה לנשים, הקדשתם 10 מיליון טעוני מצ'ינג.

עאידה תומא סלימאן: זה המצב עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: קודם הייתה לי בקשה לדבר ואני רוצה לחזור לזה, עדיין, ה-20 מיליון אי אפשר להתייחס אליהם שהם מתחם מיקרו תעשייה לתעסוקת נשים, אני לא יכולה להתייחס אליהם כי בעצם אין הקצאה תקציבית.

עאידה תומא סלימאן: מכל ה-3 מיליארד אין את ה-20 מיליון האלה ואני לא יכולה להתייחס אם אין לי תקציב לתכנית.

עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת, תכנית שיש לה תקציב בקושי מתבצעת, ושמענו על אזורי התעשייה.

עאידה תומא סלימאן: אז לא אתייחס לזה, יש לי רק את ה-10 מיליון במקרה הספציפי הזה.

עאידה תומא סלימאן: היו בקשות דיבור ועוד לא שמענו את משרד העבודה.

יריב מן: רוב התכנית מתבצעת, כל מה שקשור בקרקע בחברה הבדואית אנחנו בהתמודדות לא פשוטה, זה מה שאני אומר.

עאידה תומא סלימאן: טוב.

עאידה תומא סלימאן: חאלד אזברגה בבקשה.

חאלד אזברגה: אני מפקח מחוזי במשרד הרווחה במחוז דרום.

חאלד אזברגה: כעקרון רציתי להציג, אני לא חלק מהצוות של מתווה התכנית פה, באתי להתייחס לתכניות שמשרד הרווחה מחוז דרום מפעיל ספציפית לנשים בחברה הבדואית ואני רוצה לציין קודם שאני מדבר על אוכלוסייה, לא אותה אוכלוסייה שיכולה להגיע למפעלים באופן פשוט ויש להם נגישות, אנחנו מדברים על אוכלוסייה שאנחנו עובדים איתה שנמצאת בקצה הרצף, נשים שסובלות ממצוקה כלכלית, מורכבות משפחתית, מקשיים אישיים.

חאלד אזברגה: יש לנו מספר תכניות שחלקן נתפרו ספציפית וחלקן פועלות גם במסגרת המשפחה עם הבעל.

חאלד אזברגה: אתחיל ואציין את מרכזי העוצמה שפתחנו בכל המרכזים ברשויות הבדואיות, המרכזים האלה פתוחים לכל המשפחות.

חאלד אזברגה: היום אנחנו רואים אחרי פעילות של שנתיים וחצי בערך במרכזים האלה שכמעט מעל 75% לוקחות את המרכזים עם נשים.

חאלד אזברגה: הנשים האלה מגיעות למרכז, מקבלות חליפה תפורה הן ברמה האישית והן ברמת המשפחה, זה מתחיל מסל מענים אישי שמסייע למשפחה, אם יש לה ילדים או חסמים אישיים לשלב אותן במסגרות, לאפשר להשתתף בסדנאות, ללמוד את השפה העברית ואנחנו לא מדברים על השפה הטבעית שלהן, עדיין, למתן כלים.

חאלד אזברגה: אנחנו לא מדברים על שילוב בתעסוקה.

חאלד אזברגה: אבל בסופו של דבר המטרה היא כן להכין אותן לשילוב בתעסוקה.

חאלד אזברגה: במרכזי היום אנחנו עובדים מול מרכזי ריאן, ברגע שהנשים מבשילות, יש גם בתוך מרכזי עוצמה רכזי תעסוקה שזה התפקיד שלהם באמת לאבחן אותן תעסוקתית ולעזור להן יד ביד להגיע למרכזי ריאן ולהשתלב בתעסוקה.

חאלד אזברגה: המרכזים האלה מתוקצבים בכמעט 2 מיליון שקל לשנה עבור הפעילות, יש לנו גם תכנית "נושמים לרווחה" שיש לנו 220 משפחות, כל משפחה מקבלת סל מענים אישי, 8,000 שקל.

עאידה תומא סלימאן: 20 בכל הנגב?

חאלד אזברגה: 220.

חאלד אזברגה: תכנית לשנתיים.

חאלד אזברגה: בנוסף, מרכזי עוצמה נותנים לבערך 1,350 לקוחות ממוצע בשנה.

עאידה תומא סלימאן: כן אבל אתה יודע שכמה שתכשירו, וזה טוב להכשיר, אם לא יהיו מקומות עבודה לא תהיה השמה.

עאידה תומא סלימאן: אתם לא תגיעו למטרה.

עאידה תומא סלימאן: אותו דבר עם ריאן.

חאלד אזברגה: כן, אבל אני כרגע מדבר על נשים שאנחנו מכשירים אותן, במידה וכן באמת החזון שהוצג לפני רגע יתבצע באיזה שהוא שלב וכן יהיו מקומות עבודה, העתודה של הנשים האלה שנמצאות בקצה הרצף תהיה מוכנה, זו האוכלוסייה של מחלקות הרווחה.

חאלד אזברגה: אבל יש לנו תכניות ספציפיות, יש לנו תכנית "אשת חיל" שכבר עובדת בשלושה ישובים במגזר, יש לנו את תכנית "חדיג'ה" ברהט שמשתתפות בה 30 נשים, יש את תכנית "נשים רוקמות חלום" שעובדת עם - - -, אני רוצה לציין פה שאנחנו מדברים על תקצוב של 100% משרד, אנחנו לא מבקשים מצ'ינג.

חאלד אזברגה: זה כולל כח אדם ותקציבי פעולה.

חאלד אזברגה: אנחנו גם מנסים ליצור שיתופי פעולה עם מעוף, יש לנו קשר עם מעוף, נשים שרוצות סיוע מקבלות את הסיוע הזה.

חאלד אזברגה: אנחנו מדברים על תקציבים שהם זמינים, גמישים.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: אני שוב מדגישה.

עאידה תומא סלימאן: בדיונים האלה כבר היינו.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שמרכזי ריאן עושים הכשרות ואני יודעת שיש את התכניות האלה, ואני רוצה להתקדם הלאה.

עאידה תומא סלימאן: כדי שאתם תצליחו בעבודה שלכם, אתם צריכים השמה, אתם צריכים מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: אם המשרדים לא ידאגו לפתח מקומות עבודה, זה יהיה מפעל יצור של הון אנושי מוכשר מתוסכל ומובטל.

חאלד אזברגה: אפשר לציין גבירתי, שיש חלק מהדברים שלא מגיעים לשלב הפורמלי של עסקים, של משהו באמת מוכר, אבל יש שכבה של אוכלוסייה אצלנו בחברה, שנשים באמצעות העזרה הזאת מקיימות פעילות עסקית מינימלית של הכנת גבינות, תפירה, ולפחות לתא המשפחתי זה משמעותי מאוד.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אבל המטרה הייתה, חבר'ה, אני רוצה לצאת מהמקום השטחי הרדוד הזה של נותנים להם פה עזרה ושם עזרה, אני רוצה כבר לראות איך אפשר לבנות, ואני אמרתי את זה, יש מתחת לשטח, ואני מכירה את זה גם מנשים ערביות בצפון ואני מכירה את זה מכל מיני מקומות בעולם, שאפשר לבנות על מה שקיים.

עאידה תומא סלימאן: דיברנו על פיתוח תיירות, יש יוזמות בארגוני נשים שמפעילים, אני רואה שהכנסתם פה את ארגון "סדרי" ארגון סדרי עבד והפעיל כ-80 נשים בתקופה מסוימת שקיבלו איזו שהיא הכנסה בגלל העבודה שהן עשו, לבנות על דברים כאלה ולפתח אותם.

עאידה תומא סלימאן: אבל מצד שני גם ליצור מקומות עבודה של הזזת אזורי תעשיה ואזורי תעסוקה, ומה שאני מקבלת, 20 מיליון שקל שעוד אינם, מכל ה-3 מיליארד ו-10 מיליון שקשורים בפילנתרופיה שתעשה מצ'ינג.

עאידה תומא סלימאן: אפשר לדבר על הכשרות עד אין סוף.

עאידה תומא סלימאן: הרי אחת הבעיות שלי בנושא תעסוקת נשים הוא שכל הזמן מתייחסים אלינו כאל משהו שצריך לטפח אותו, ועוד הכשרות ועוד הכשרות.

עאידה תומא סלימאן: אני מכירה נשים שעשו שלוש- ארבע הכשרות, ועדיין בלי עבודה.

עאידה תומא סלימאן: אם לא ייעשה הסוויץ' הזה בלפתח מקומות עבודה, לא נלך לשום מקום.

עמיר פרץ: זה המפתח.

עמיר פרץ: הביצה והתרנגולת.

עמיר פרץ: אתם צריכים למצוא את הפתרון.

עאידה תומא סלימאן: מצאו את התרנגולת, עדיין מחכים לביצה.

עמיר פרץ: גם אני שאלתי קודם שהעניין ההוא של להשקיע, להשקיע, וזה חשוב, המיומנות, הביטחון העצמי של הנשים, התחושה של השייכות, הכל נכון.

עמיר פרץ: אבל בסוף אתם צריכים גם לראות איך התהליך ממשיך באופן עצמאי.

עאידה תומא סלימאן: אתה יודע מה, דיברנו על הנושא של המטבח ואני הצעתי את הנושא של המטבח, כן?

עאידה תומא סלימאן: ואתם יודעים שיש גם ארגון שיש לו מטבח ויש גם עסקים.

עאידה תומא סלימאן: המטבח, כל האוכל שלבתי הספר בנגב, זה כל כך קשה לבוא ולהגיד "אתם יודעים מה, אנחנו משקיעים במטבחים כאלה" בהחלטה.

עאידה תומא סלימאן: כמה נשים אתם יכולים להעסיק, כדי לכסות את הצורך הקיים בנגב?

עאידה תומא סלימאן: כמה?

עאידה תומא סלימאן: זה לא פותח משהו כמו 800 מקומות עבודה ככה, במכה אחת?

עאידה תומא סלימאן: לא? אני אומרת לך שכן.

הדר וינטר גולן: רק מטבחים?

עאידה תומא סלימאן: אפילו המטבחים.

עמיר פרץ: מטבחים שבתי הספר מתחייבים לקנות מהם את ארוחת הצהריים.

הדר וינטר גולן: זה לא 800 מקומות עבודה.

עמיר פרץ: את יודעת או את מנחשת?

הדר וינטר גולן: אני יודעת.

עאידה תומא סלימאן: כמה זה?

הדר וינטר גולן: זה 100-200 לכל היותר.

עאידה תומא סלימאן: לכסות את כל הנגב?

הדר וינטר גולן: למיטב ידיעתי.

יריב מן: יש גם מיזמים פרטיים אבל.

יריב מן: לא כולם - - -

קריאה: זה למעגלי תעסוקה.

הדר וינטר גולן: מעגלי תעסוקה כן.

הדר וינטר גולן: אבל במפעל - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת על מה אני מדברת, תאמינו לי, אני לא זורקת דברים באוויר.

עאידה תומא סלימאן: אתם כבר מכירים אותי.

מיכל פינק: אני חושבת שאת מאוד צודקת גבירתי.

מיכל פינק: אני חושבת שגם המטבח הוא דוגמה טובה וגם מקומות שבהן ברור לנו שצריך לעשות את המתאם הזה בין היצע העובדות הפוטנציאליות - - -

עאידה תומא סלימאן: כן גבירתי.

רותי רוטשטיין: אני ממשרד הבריאות, מינהל הסיעוד.

רותי רוטשטיין: בעקבות השיחה הזאת שהגיעה לקטע של מקומות העסקה ותמצאו מקומות העסקה, לא הכשרה, אני מוכרחה להעיר, אמנם זה לא במיליארדים ואנחנו לא מדברים על אלפים, אנחנו מדברים אולי על כמה עשרות, אבל אנחנו מכשירים אחיות בדואיות כבר משנת 2012, גם בשנים עברו אבל משנת 2012 אנחנו עושים הכשרה מאוד רציפה גם אקדמית וגם לא אקדמית, במימון אדיר - - -

יריב מן: הכל במלגות וב- - -

עאידה תומא סלימאן: אנחנו יודעים את זה.

רותי רוטשטיין: אבל ברגע שהן צריכות לצאת לעבודה, פה, ולא בגלל שאין לנו מקומות העסקה.

רותי רוטשטיין: בריאות הציבור משווע לאחיות והן לא מוכנות לצאת.

רותי רוטשטיין: היא מכסייפה, צריכים אותה, יש מקום בתחנה בכסייפה לעבודה, היא מוכנה, אבל ברגע שהיא שמעה שיכול להיות שפעם ב- יצטרכו את העזרה שלה ולנייד אותה לתחנה אחרת במקום אחר, היא אומרת "רגע רגע, אני צריכה לקבל אישור" גם אם זה יהיה פעם בשנתיים אולי, ואז היא לא מוכנה יותר ללכת לעבודה.

עאידה תומא סלימאן: גבירתי, מכל אלה שעברו את ההכשרות שלכם, כמה עובדות?

עאידה תומא סלימאן: כמה הכשרתם וכמה עובדות?

עאידה תומא סלימאן: אל תספרי לי את הסיפור של האישה הזאת מכסייפה.

עאידה תומא סלימאן: כמה הוכשרו?

רותי רוטשטיין: לא, יש לי בעיה כזאת ברהט, יש לי בהרבה מקומות כאלה.

עאידה תומא סלימאן: כמה הוכשרו וכמה עובדות?

רותי רוטשטיין: תראי, יש 79 אחיות שהוכשרו, שיצאו לעבודה בשלוש השנים האחרונות, ומהן אנחנו פחות או יותר במשא ומתן כל הזמן עם בערך 20.

רותי רוטשטיין: חלקן לא עובדות באזור, חלקן שכן מוכן לצאת וכן מוכן ללכת החוצה, שהן גם צעירות יותר, ישר יצאו וחלקן גם החזירו את כספי המלגה.

עאידה תומא סלימאן: כמה עבדו?

עאידה תומא סלימאן: הכשרתם 79.

צביה ירדן: אני ממשרד הבריאות בבאר שבע במחוז דרום, אני יכולה להגיד לך מדויק.

צביה ירדן: למשל, במחזור של הבדואיות מרקנאטי שסיימו 21, כולן היו מחויבות אלינו לארבע שנים בגלל המחסור האדיר שלנו באחיות.

צביה ירדן: עוד לא נגמרו הארבע שנים, אנחנו עומדות עם שלוש או ארבע בנות שעובדות אצלנו, ולא בגללנו.

צביה ירדן: תאמינו לנו שלא בגללנו.

עליזה לביא: למה?

עליזה לביא: את יכולה להסביר לנו למה?

צביה ירדן: תראי, הסיבות הן מאוד מגוונות.

צביה ירדן: יש פה ושם מקרים, באמת בבודדים, אבל בגלל שזאת המשפחה הזאת, היא לא יכולה לעבוד בתחנה שהמטופלים הם של המשפחה הזאת, רוב האוכלוסייה באה מרהט וכמה אנשים יכולים לעבוד ממש בתוך רהט, לא הרבה מוכנים לצאת הלאה.

צביה ירדן: חלק כמובן ממשיכים ומתקדמים.

צביה ירדן: זה היה פתח, וזה טוב מאוד, הן ממשיכות לתואר שני ודוקטורט, אבל בשנתיים הקרובות יסיימו עוד 120 בדואיות - - -

עליזה לביא: - - - הן אלה שכבר פרצו - - -

צביה ירדן: - - -

עאידה תומא סלימאן: אני מתנצלת, זה לא הדיון.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שיש תכנית - - -

עמיר פרץ: זו דוגמה טובה.

עמיר פרץ: הלוואי והמצב היה כך, שכל הנשים שמכשירים, יש עבודה שממתינה להן.

עמיר פרץ: עכשיו צריך לבדוק מדוע הן לא משתלבות.

עמיר פרץ: וגם אם מישהי צעירה הלכה לעבוד בבית חולים בצפון, דיינו.

צביה ירדן: זה בסדר - - -

עליזה לביא: זה מה שמעניין אותנו, כמה עובדות במקומות אחרים.

עליזה לביא: אבל אם אנחנו נגלה שהן חזרו הביתה מכל מיני סיבות שאתן כרגע נגעתן בהן, אנחנו צריכות לראות - - -

צביה ירדן: חלקן חזרו הביתה אבל אני לא יודעת להגיד את המספר.

עאידה תומא סלימאן: נחכה עם זה, אני רוצה לשמוע ממשרד העבודה.

עאידה תומא סלימאן: ממרכז ריאן רצית להגיד משהו?

מוחמד אבו עשיבה: בהקשר של האחיות, אנחנו במחזור השלישי השנה ואני כמרכז ריאן לא יודע על סוגיה של נשים שלא משתלבות.

מוחמד אבו עשיבה: זו הדרך הכי קלה שהן לומדות.

מוחמד אבו עשיבה: אני אשמח גם אם יהיה עוד תקצוב לתכנית הזאת, ואם יש סיפורים כאלה שאתן מכירות אני מוכן להיכנס לתמונה ולנסות למצוא איזה שהוא פתרון כי התכניות האלה באמת מאפשרות לנו לשלב נשים בצורה יותר מהירה.

עאידה תומא סלימאן: אני מתפלאת, אני גם לא רוצה להיתקע בקטע הזה אבל אני מתפלאת כי זה אחד מסיפורי ההצלחה שסיפרו לי, עניין האחיות.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע מאימאן על תכניות משרד העבודה.

עמיר פרץ: אני מתנצל גבירתי, אני צריך לצאת.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

אימאן אלקאסם: אני אגיד כך, יש פעילות אינטגרטיבית בין משרדית, בעצם כדי לגשר ולשלב על הפער בין הביקוש ובין ההיצע.

אימאן אלקאסם: אני אגיד שאני מאוד מסכימה איתך גבירתי יושבת הראש, בכל מה שקשור בחיזוק והרחבת הכלים הקיימים.

אימאן אלקאסם: אני אגיד כך שהכלים שמעמיד זרוע העבודה במשרד העבודה והרווחה מגוונים וחלקם, אם לא כולם, את מכירה אותם והצגנו אותם וחשוב לי להגיד שאנחנו - - -

עאידה תומא סלימאן: אימאן, רק לחסוך מעצמנו, אל תחזרו על הכלים הקיימים.

עאידה תומא סלימאן: אני כבר משננת אותם מתוך שינה.

עאידה תומא סלימאן: היום אנחנו בהצגת תכנית.

עאידה תומא סלימאן: תגידו לי אם יש לכם מה להוסיף או אין.

עאידה תומא סלימאן: כי חבל.

אימאן אלקאסם: אני אגיד הצלחה, אבל הצלחה אני אגיד אתגרים וגם מאוד אשמח לשמוע את עמדתך בנושא.

אימאן אלקאסם: למשל בתחום מעונות היום שמשרד העבודה מפעיל, הוקצו כ-14 מיליון שקלים בשנת 2017, בתל שבע שלוש מעונות ובכסייפה מעון אחד.

אימאן אלקאסם: אני אגיד שבכלל יש בדרום אתגרים, יש אתגר של הפעלת מעונות היום, יש אתגרים של הגשת בקשות תקינות, קיימים ועומדים תקציבים לטובת בינוי, לטובת הקהילה הבדואית בדרום ויש שם עניינים שהרבה פעמים יכולים - - -

עאידה תומא סלימאן: בגלל זה הקדישו 500 מיליון להכשרות לרשויות המקומיות כדי שיעשו את העבודה הזו יותר טוב.

אימאן אלקאסם: אז אני אגיד שזה כלי שעובד ועובד מצוין.

אימאן אלקאסם: אני אגיד שבשנת 2017 - - -

יריב מן: לא, זו גם בעיה כלכלית כי ראש רשות מקומית בחיים לא יסכים לפתוח מעון יום אם הוא לא יהיה מסוגל להבטיח לעצמו שהוא יהיה כלכלי ושבסוף הוא לא יישב על תקציב ש- - -

עאידה תומא סלימאן: כן ונשים לא ירשמו את הילדים כל עוד הן יושבות בבית ויכולות לגדל אותם בלי מעון יום.

עאידה תומא סלימאן: זה שוב, הביצה והתרנגולת.

אימאן אלקאסם: אבל כן אני אגיד שאנחנו כן מחזקים את הכלי הזה ואנחנו כן רואים הצלחות גם ברמת הבינוי וגם בכמות מעונות היום וגם במספר הילדים שנכנסו, רק בשנה שעברה סובסדו כ-6 מיליון שקל לטובת 500 ילדים שנכנסו מהקהילה הבדואית בדרום.

אימאן אלקאסם: לגבי הכשרה וסוגי הכשרות, זה משהו שאני כן מסכימה איתך.

אימאן אלקאסם: אנחנו דרך הפלטפורמה המרכזית של מרכזי ריאן מגוונים בהכשרות ואני כן דוגלת, בסוף אנחנו אלה שמאשרים את ההכשרות ואני כן דוגלת שיהיו הכשרות חדשות ומגוונות וכן יהיו אצל גופים שמתחייבים להשמות, גבירתי יושבת הראש.

אימאן אלקאסם: גוף שרוצה להכשיר ולא מתחייב להשמה, לא יוכשרו אצלו.

אימאן אלקאסם: זה בעיני אחד הדברים החדשים, ומוחמד כאן והוא יכול להעיד על כך.

אימאן אלקאסם: כן יש חשיבה ברמה הממשלתית לגוון הכשרות ולפתח עוד הכשרות, כמו הכשרה חדשה שנקראת תעסוקה בענן.

אימאן אלקאסם: זה לעשות הרבה סחר מקוון, אבל לא רק, אלא לחבור גם למשרד התיירות ולאפשר לנשים שבאות ממקומות עם חסמים תרבותיים תעסוקה בתוך הישובים.

עאידה תומא סלימאן: איזה חסמים - - - אוקיי, אני לא אכנס לזה אפילו, אתם יודעים מה, אני כבר - - -

אימאן אלקאסם: זו הכשרה חדשה, זה פיתוח חדש.

אימאן אלקאסם: אנחנו לא רוצים שכולן ילכו למטפלות או לתחומי הקוסמטיקה, לתחומים שהם מוצפים בשוק אלא לפתח עוד דברים חדשים ולהגדיל את אחוזי ההשמה.

אימאן אלקאסם: דבר אחרון שאשמח להתייחס אליו, ללמוד מהצלחות קיימות.

אימאן אלקאסם: התייחסת למטבחים הקהילתיים ובמסגרת ההתכנסות של הצוות המשותף זה משהו שאנחנו רוצים להגדיל ולפתח אותו ולהשקיע בו אם צריך.

אימאן אלקאסם: להביא דוגמה ולפתח אותה, זה לא רק העובדים של המטבחים, של המבשלות, אלא זה מייצר מעגלי תעסוקה בתוך הישוב ואני מסכימה, זה להסיע את האוכל ולארוז את האוכל ועוד שרשרת של תחומי עיסוק בגלל העניין הזה.

אימאן אלקאסם: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לך.

עאידה תומא סלימאן: כן שמוליק.

שמואל דוד: אני רוצה לשאול כמה שאלות עובדתיות.

שמואל דוד: התייחסת לנושא המעונות, כמה מעונות פעלו ב-1 לספטמבר שהיה וכמה יפעלו ב-1 לספטמבר, כמה ילדים יתווספו ויבקרו בהם, בפועל כמה נפתחו במהלך השנה.

שמואל דוד: שנית, כמה משפחתונים נפתחו, כמה ילדים יבקרו בהם.

שמואל דוד: שלישית – מה ההשלכות של דו"ח הפוליגמיה לגבי כל הסיפור הזה והאם ההשלכות האלה יבואו לידי ביטוי ב-1 לספטמבר בעוד חודש וחצי או - - -

עאידה תומא סלימאן: שניה, דו"ח הפוליגמיה עדיין לא אושר בוועדת השרים וכנראה לא יאושר.

שמואל דוד: אם אנחנו נחכה ל-1 לספטמבר ההשלכות של הדו"ח, ספק אם - - -

עאידה תומא סלימאן: איזה השלכות של הדו"ח?

עאידה תומא סלימאן: מה השלכות שלדו"ח הפוליגמיה על מעונות יום?

עאידה תומא סלימאן: מה יכול להיות?

שמואל דוד: יש כל מיני מספרים.

שמואל דוד: אנחנו רוצים לדעת מה המשמעות שלהם, בנספחים לדו"ח יש כל מיני מספרים, אנחנו רוצים לדעת מה התרגום של זה למספרים במציאות.

שמואל דוד: אני מבין את הסקפטיות של גבירתי אבל בכל זאת - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, אני מנסה להבין איך דו"ח הפוליגמיה - - -

יריב מן: לא, הוא צודק.

יריב מן: חשוב להגיד, היה פה אצלך דיון ארוך ומשמעותי על הדו"ח - - -

עאידה תומא סלימאן: ומייגע.

יריב מן: אבל חשוב.

יריב מן: הדו"ח אומר שיש התמודדות קצרת טווח באכיפה וכל הסיפורים האלה אבל ברחוק טווח צריך לייצר יותר משפחתונים ומעונות יום.

עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה להתייחס לזה, אתה יודע למה?

עאידה תומא סלימאן: כי אני יודעת איך הממשלה משכפלת כל תכנית בארבע-חמש דו"חות ויוצא בסופו של דבר שכולם מדברים על ה-10 מיליון הקשורים.

עאידה תומא סלימאן: אתה חושב שיזרימו עוד כסף?

עאידה תומא סלימאן: הם בונים על התכניות הקיימות.

עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה בזה.

עאידה תומא סלימאן: תעזוב, אני לא רוצה עכשיו לדבר.

עאידה תומא סלימאן: לא יהיו.

עאידה תומא סלימאן: זה גם נאמר.

עאידה תומא סלימאן: התכניות, יעשו איגום לכל מה שקיים ויגידו "הנה, אנחנו עושים את זה כדי לעצור פוליגמיה" ואני יודעת שבסופו של דבר מה שיישאר מהדו"ח הזה, אם יאושר, וזה לא אושר – זה הרחבת ההיתרים לבתי הדין השרעיים ואכיפה.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שיישאר מכל הדו"ח הזה.

עאידה תומא סלימאן: למה לנו להתעסק עכשיו בדו"ח הפוליגמיה?

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת לכם, שאלת שאלות, אנחנו נבקש לקבל את המידע הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת אם היא יודע תא זה בעל פה, אני בטוחה שהיא לא יודעת.

שמואל דוד: אני רק אגיד שאני יודע שהוקצו 59 כיתות, ואני יודע שניבנו עשרה מעונות.

שמואל דוד: אני מניח שמישהו יודע - - -

יריב מן: עשרה פועלים, יש עוד מבנים שהוקמו אבל הם לא נמצאים במצב של פעולה.

יריב מן: למשל בשגב שלום יש אחד שעובד, שניים שלא עובדים.

עאידה תומא סלימאן: חבר'ה, דיברנו על כל זה מקודם.

אימאן אלקאסם: יש לי תשובה לגבי המשפחתונים.

עאידה תומא סלימאן: מה התשובה לגבי המשפחתונים.

אימאן אלקאסם: 108 משפחתונים תוקצבו ורובם נפתחו.

אימאן אלקאסם: זו התשובה שקיבלתי מ - - -

עאידה תומא סלימאן: חלק קטן נפתח.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שלא הוקצה, בשנת 2017 היה לכם 20 מיליון לפתיחת משפחתונים, ב-2016 או 2017.

אימאן אלקאסם: המידע שקיבלתי זה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני מתכוונת לכלל המדינה.

עאידה תומא סלימאן: 20 מיליון.

שלי מזרחי סימון: בדצמבר 2017 ניתן תקציב לפתיחת 108 משפחתונים נוספים.

עאידה תומא סלימאן: כן אבל לאורך שנת 2017 לא הייתה פתיחת משפחתונים.

עאידה תומא סלימאן: ב-2016 היה, בדצמבר 2017 חודש התקציב לפתיחה.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שנאמר לי בדיווח בדיון שהתקיים בנושא מעונות יום ומשפחתונים.

עאידה תומא סלימאן: שמוליק, אני מתנצלת, אני לא רוצה לרדת לרזולוציה הזאת, אני לא אתחיל לרוץ בנגב ולספור את המשפחתונים.

עאידה תומא סלימאן: יש לי משהו יותר גרוע עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה ותאמינו לי, אני מעריכה שאתם ישבתם וניסיתם לעבד את התכנית ואני יודעת שהיא לא שלמה וזאת לא התכנית.

עאידה תומא סלימאן: זאת לא התכנית שהתכוונתי אליה.

עאידה תומא סלימאן: להמשיך את הקיים, הוספתם לזה 10 מיליון שקל, בעצם על מה שהיה קיים מקודם, וה-10 מיליון האלה שהם מתייחסים למטבחים הקהילתיים, למרות שאני חושבת שגם מטבחים וגם תיירות צריכים להתעבות יותר טוב וגם דיברנו על החקלאות ויש אפשרות לפתח את כל הנושא של החקלאות דווקא לנשים ובסביבה שלהן ואיפה שהן גרות, ואני ביקרתי במקומות שארגוני נשים דווקא עזרו לנשים לפתח חלק מהחקלאות.

עאידה תומא סלימאן: אבל בעצם, אתם באים היום להגיד לי "הצלחנו תוך העבודה שלנו להקצות 10 מיליון נוספים לתכנית שהם קשורים במצ'ינג ואנחנו מחפשים מימון ל-20 מיליון אחרים" נכון?

נועה שוקרון: חברת הכנסת סלימאן, אני יודעת שאת מבינה, אבל אני באמת חושבת שהאימפקט של תוספת מקומות עבודה בכך ששינינו את מסלול התעסוקה 4.17, בכך שפתחנו את אותו מסלול ייעודי לפתיחת עסקים ושמנו שם קריטריון של תעסוקת נשים, אני חושבת שהאימפקט פה הוא לא יותר קטן משני הצעדים הראשונים שמנית וחשוב להתייחס גם אליו, אלה צעדים שנעשו כחלק מעבודת הצוות בחשיבה משותפת והם צעדים שגם מיושמים כבר, חשוב להכיר בזה גם.

מיכל פינק: לרבות ההיבטים שהצגנו קודם של המסלול הייעודי למפעלים שהוקצה לפני שבוע, של השינוי 4.17, אותו מסלול תעסוקה, התאמה לנשים.

מיכל פינק: זאת אומרת כשאנחנו מציגים את 5,000 מקומות העבודה שנובעים מעבודת המשרד בחומש הקרוב, אנחנו רואים את זה כחלק מהתמונה, לא רק את ה-10 מיליון.

עאידה תומא סלימאן: מה היה היעד שלכם בחומש הקודם?

מיכל פינק: לא היה יעד מספרי.

מיכל פינק: את היעד הזה הצבנו עכשיו ואכן יריב דיבר על 3 מיליארד בהחלטה, אבל אנחנו חייבים לזכור שמשרד הכלכלה בהחלטה 2397 ממיליוניב-93 מיליוני שקלים.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד דבר אחד.

עאידה תומא סלימאן: אתן לוקחות על עצמכן, משרד הכלכלה, להשיב על כל השאלות כאשר אני יודעת שאתם רק חלק מהתכנית, נכון?

עאידה תומא סלימאן: ואני לא יודעת למה פתרתן את יריב מהתשובות.

עאידה תומא סלימאן: למרות שהאחריות הכוללת על האחריות היא אצלו.

עאידה תומא סלימאן: נכון יריב?

יריב מן: אנחנו כמשרד יחד עם האוצר קבענו את העיקרים שלה וישבנו עם כל משרד ממשלתי ואמרנו "איך אתם חושבים שאפשר להכניס יותר נשים וגברים לתעסוקה, יותר חינוך, פחות נשירה, יותר רווחה" כל משרד בנה לעצמו איזה שהוא סט של כלים שהוא אמר "אני חושב שעם זה אני מצליח לקדם את האוכלוסייה".

יריב מן: כך נבנתה התכנית, וכמו שאמרתי לך בדיון הראשון, עם הרבה דיאלוג עם ראשי הרשויות, מה שלא היה בעבר בדיאלוג בין הממשלה לחברה הבדואית.

יריב מן: ככה בנינו אותה.

יריב מן: וכמובן היה מחקר כלכלי שעמד ברקע התכנית הזאת, כי אחרת לא היינו מגיעים בכלל לדבר עם האוצר.

יריב מן: באנו והראינו שהמשק הישראלי יכול להרוויח מהנושא הזה, חוץ מזה שהאוצר עצמו מבין שחשוב להשקיע בחברה שנמצאת בקצה הסקאלות מבחינה חברתית, כלכלית, תמותת תינוקות, עוני, כל הדברים האלה.

יריב מן: זה החברה הבדואית.

מיכל פינק: אני יכולה להגיד שהייתה נוכחת אז בעת הגיבוש, אכן היבטים מוניציפליים, היבטי רשויות, הם היבטים חשובים וגם שתהיה בריכת שחיה אי אפשר לזלזל בזה.

מיכל פינק: אבל אלה לא הדברים שייצרו מקומות עבודה כפי שגבירתי מבקשת, ואכן מבחינת מקורות של משרד הכלכלה, מיצינו מזה את המקסימום שניתן.

שמואל דוד: אני מבקש להעיר, יצאה לפני כחודש תכנית של הממשלה על התעסוקה במזרח ירושלים, התכנית יש בה יעדים קונקרטיים מבחינת אחוזי השתתפות של נשים וגברים בתעסוקה.

שמואל דוד: השאלה למה בתכנית הזאת אתם לא מצהירים על יעד ברור.

נועה שוקרון: תכנית הבדואים נכתבה טרם החלטת הממשלה - - -

שמואל דוד: אבל אנחנו היום.

נועה שוקרון: בסדר, אני אומרת שספציפית ברמת התכנית הנקודתית של משרד הכלכלה יש יעדים, זה אותם קריטריונים שדיברנו עליהם, כלומר קריטריון מוגדר במסלול שבעצם מושך מפעלים תעשייתיים.

נועה שוקרון: אני לא יודעת את הנתון, אם צריך נחזור לגביו, אבל הוא נותן ממש אחוז לתעסוקת נשים.

נועה שוקרון: אז ברמת התכנית הבודדת יש הגדרות, לגבי איזו שהיא החלטה שעכשיו לוקחים כל החלטת ממשלה של הבדואים ומצמידים לה יעדים, שוב, זה איזה שהוא מהלך כולל.

יריב מן: יש ספר תכניות עבודה שמוליק, ניתן לך אותו ותוכל לראות בו את היעדים של משרד הכלכלה, משרד הרווחה.

יריב מן: התנאי של האוצר להיכנס להחלטת הממשלה זה שמשרדים מתחייבים על שינויים, על שיעור מועסקים, כל משרד ומה שהוא מתעסק בו.

שמואל דוד: אני מבין.

שמואל דוד: אני עדיין שואל לגבי שיעור התעסוקה של נשים בשורה התחתונה, כלומר איזה אחוז מהנשים תועסקנה בסופו של התהליך שהיום זה 24 אם אני לא טועה.

יריב מן: עכשיו אני מבין למה אתה מתכוון.

יריב מן: שיעור תעסוקה של נשים ערביות לפי מה שאני מבין היום עומד על 35% ונשים בדואיות בנגב עומד על 24%.

יריב מן: אנחנו יזמנו פניה לצוות שקובע יעדי תעסוקה של המועצה לכלכלה ומשרד העבודה, להגדיר יעד.

יריב מן: אנחנו יודעים, בוא נהיה כנים עם עצמנו, השאיפה שלנו שהמצב של תעסוקת נשים בחברה הבדואית יהיה כמו החברה הערבית בצפון.

יריב מן: אם נעמוד ביעד הזה, עשינו לא מעט.

יריב מן: שוב, זה בשיתוף עם הקהילה כמובן.

יריב מן: ביקשנו מהם שיקבעו לנו, יטילו עלינו יעד, יורידו לנו על הראש יעד לנשים בחברה הבדואית ושלא יגידו לנו בעוד עשור להיות כמו הנשים בחברה הערבית בצפון, כי אני אומר בכנות, לא נעמוד ביעד הזה.

עאידה תומא סלימאן: היעד לנשים ערביות באופן כללי זה 40%.

יריב מן: 41%.

יריב מן: כן.

עאידה תומא סלימאן: אתם תגיעו לזה?

יריב מן: לא נגיע.

יריב מן: אני אומר, לא נגיע.

יריב מן: הנה אני אומר, לא נגיע.

עאידה תומא סלימאן: אני אגיד משהו שהוא מאוד עצוב, אבל ציני גם, אל תדאג, הם גם לא יגיעו ליעד של 41%.

יריב מן: הם עומדים על 35%.

עאידה תומא סלימאן: כלומר אתה לא תרגיש שאתה לא מגיע ליעד הארצי כי גם לא יגיעו ליעד הארצי.

שמואל דוד: סליחה גבירתי עוד משפט אחד.

שמואל דוד: אני מבין שקיים צוות תעסוקה 2030 שעובד כרגע ברמה הבכירה ביותר וגברת פינק חלק ממנו.

שמואל דוד: האם יש קביעת יעדים באמצעות התהליך שם?

מיכל פינק: הצוות הוא בניהול של משרד העבודה והרווחה, בהובלה של מוטי אלישע הממונה על התעסוקה.

מיכל פינק: הצוות נמצא בעיצומו ויהיו שם קביעת יעדים לאוכלוסיות.

אימאן אלקאסם: אני אגיד שיהיו שם שני דברים: גם קביעת יעדים חדשים לשנת 2030 לגבי נשים ערביות וגם יעדי תעסוקת איכות לגברי ערבים.

אימאן אלקאסם: אנחנו יודעים שגברים ערבים הגיעו ליעד שהוקצה להם לשנת 2020, הם הגיעו כבר, יש שם יעדי איכות.

אימאן אלקאסם: אני לא יכולה בינתיים לפרט על היעדים כי טרם נסגרו.

אימאן אלקאסם: עדיין מתקיימים - - -

שמואל דוד: אני שואל אם יהיה יעד עם נשים בדואיות.

אימאן אלקאסם: אני לא יודעת.

אימאן אלקאסם: אני יודעת שיהיו יעדים כלליים, לא דובר על תתי אוכלוסיות בצוות שמדבר על יעדי תעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לחזור לפה.

עאידה תומא סלימאן: בעניין של ה-20 מיליון, יש כאן את נציג האוצר וגם יריב מן.

עאידה תומא סלימאן: מה מתוכנן ל-20 מיליון האלה?

עאידה תומא סלימאן: איפה זה עומד?

עאידה תומא סלימאן: מה עמדת האוצר אפשר לדעת?

נועה שוקרון: אנחנו נגיד.

נועה שוקרון: בעצם ה-20 מיליון האלה הם הצעה שלמשרד הכלכלה לגבי פיילוט של מיזם שנקרא מיקרו תעשיה.

נועה שוקרון: החשש שהבעתי גם קודם בדיון ואביע אותו שוב, הוא שזה פיילוט שטרם נוסה וטרם אנחנו יודעים את האפקטיביות שלו מכיוון שהוא לא בוצע אף פעם.

נועה שוקרון: בנוסף לזה אוסיף שאם דיברנו על הקושי בכל נושא הקרקעות בעולם הבדואי - - -

עאידה תומא סלימאן: עולם?

נועה שוקרון: במרחב הבדואי.

נועה שוקרון: המיזם הזה שמוצע בעצם יושב גם על איזה שהוא פיתוח קרקע וכולי.

עאידה תומא סלימאן: כלומר אתם מתנגדים.

נועה שוקרון: אנחנו חושבים שזה לא ההקצאה הכי יעילה לכסף וכן, כרגע כן היינו רוצים לבדוק את הדברים הקיימים, התכניות הקיימות, ואם יהיה צורך להגביר אותם בהמשך או להסיט סכומים אחרים לתכניות שהן יותר אפקטיביות, זו בעינינו הדרך היותר עדיפה מאשר לפתוח עכשיו מיזם חדש, מאוד יקר, לא יודעים מה העלות/תועלת שלו וכולי.

עאידה תומא סלימאן: הישיבה האחרונה שלנו שממנה יצאתם כדי לבדוק את האופציות והאפשרויות לפתח את התכנית, הייתה בפברואר.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו עכשיו ביולי.

עאידה תומא סלימאן: לא היה מספיק זמן כדי לבדוק איך להסיט את הכסף, איך להשקיע את הכסף?

עאידה תומא סלימאן: אם אנשי המקצוע אומרים שזו התכנית הכי יעילה בשלב הזה, למה - - -

מיכל פינק: אני גם הצגתי שזה בבחינה, גבירתי.

מיכל פינק: אנחנו בסופו של דבר עוד לא יודעים - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה בבחינה, אבל אתם הצעתם את זה כתכנית מקצועית.

עאידה תומא סלימאן: הבחינה היא בעניין להקצות לזה כסף או לא.

נועה שוקרון: לא, הבחינה היא גם בחינת אפקטיביות.

נועה שוקרון: בסוף כמו שאמרתי, אנחנו רוצים לשים את השקל השולי במקום שבו הוא תורם להכי הרבה מקומות תעסוקה במגזר.

נועה שוקרון: אין פה רק עניין של כמה כסף שמים, אלא גם באיזה תכנית משתמשים ואיך הופכים את השקל השולי הזה לאפקטיבי.

נועה שוקרון: ספציפית לנושא של מיקרו תעשיה, יש שיח שמתקיים בין המשרדים ויש לנו איזה שהוא חשש שזה לא השקל השולי הכי אפקטיבי, אלא עיבוי של תכניות קיימות יכול להיות יותר רלוונטי.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: ידעתי מהתחלה שהתכנית לא סופית ועדיין בתהליך.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לראות בסופו של דבר, אני יודעת ששמתם לעצמכם פה איזה שהן מטרות, קבעתם מטרות אבל אנחנו יודעים גם שתכנית החומש הקודמת, ובגלל זה התעקשתי על תכנית חדשה, התכנית לא הגיעה ליעדים שקבעה לעצמה והיה פער בין מה שהצליחו להגיע לבין זה.

עאידה תומא סלימאן: אני לא אכנס ללמה ואיך ומה הקשיים והאתגרים שעמדו בפניהם, דנו בזה בארבע ישיבות.

עאידה תומא סלימאן: לא ניכנס לזה.

עאידה תומא סלימאן: החלטנו שצריך לבנות איזו שהיא תכנית.

עאידה תומא סלימאן: כינסתי את הישיבה למרות שידעתי שהתכנית עדיין לא סגורה הרמטית ולא בנויה עד הסוף.

עאידה תומא סלימאן: אני מעריכה באופן מאוד חיובי את ההיענות ואת הנכונות כן ללכת לפי ההמלצות ולפתח תכנית עבודה קונקרטית.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת גם כן שאתם בטח כאנשי מקצוע, מבינים שבלי תכנית ברורה, מדודה, עם יעדים ברורים, לא נתקדם לשום מקום.

עאידה תומא סלימאן: כאשר המטרה העיקרית של התכנית, ואני מדגישה את זה שוב ושוב ושוב, היא לא יצור עוד הכשרות אלא ייצור מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: אפשר לשפוך כסף כמה שרוצים על הכשרות, אם לא יהיו מקומות עבודה, אם לא יהיה היצע, לא יתאפשר באמת להגיע למטרות.

עאידה תומא סלימאן: אני אמרתי בזמנו שזה צריך להיות מדוד עם כל המשרדים, כלומר חלק מההכשרות שמשרד הכלכלה צריך לחשוב עליהן, הן סוג ההכשרות שבמשרדים אחרים מתקיימים, כמו משרד הבריאות.

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת טוב מאוד שב-2016 היה למשרד הבריאות 20 מיליון שקל לתעסוקת נשים ערביות, נוצל מהם 7 מיליון והוחזרו 13 מיליון לאוצר.

עאידה תומא סלימאן: אז אני אומרת בואו נחפש באמת את האופציות של גם הכשרות שאפשר לשלב אחר כך, יש מקצועות חסרים בנגב צריך לחפש אותם ולטפח ולצרף.

עאידה תומא סלימאן: כל הנושא של אזורי תעסוקה ותעשיה, אי אפשר לנתק אותו מהשיח שמדבר על תעסוקת נשים ערביות, כל הכבות שפיתחתם קריטריונים שמשלבים יותר נשים בתכניות הקיימות, אבל זה לא עונה על כל הסיפור.

עאידה תומא סלימאן: לפני יומיים הייתה לי פגישת עבודה עם שר האוצר והעליתי את הנושא של תעסוקת נשים ויש לי פגישת עבודה עם מנכ"ל המשרד.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שנצליח איך שהוא גם כן לראות מאיפה להביא את המשאבים כדי לקיים את התכניות הקיימות, אבל אני אומרת לכם בינתיים זה לא משקף לי תכנית כללית, אני צריכה לקבל את הדיווח הזה מהמשרד שלכם, לא ממשרד הכלכלה.

עאידה תומא סלימאן: משרד הכלכלה הוא חלק מהתכנית.

עאידה תומא סלימאן: יש את משרד הכלכלה, יש את משרד העבודה, יש את משרד התחבורה ויש את משרד הבריאות שכולם ביחד אמורים להביא מה בדיוק הם הולכים לעשות בחמש השנים הבאות שיתרום לתעסוקת נשים.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שנקרא לעבוד ביחד ולבנות תכנית כללית.

עאידה תומא סלימאן: לא רק לבוא ולהגיד לי מה משרד הכלכלה הולך לעשות כי משרד הכלכלה זה נתח מהתכנית ולא כולה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שעדיין גם כן אין לכם תקצוב מלא לכל מה שהצעתם.

עאידה תומא סלימאן: אני אפעל כדי לראות איך אפשר לכסות אבל אני צריכה תמונה כללית כדי שאדע איפה להתערב.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נמשיך, בעיני זה לא תם ולא נשלם ואין לי בינתיים תכנית.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שעליתם על הדרך אבל צריך לזרז את התהליך.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו כבר לקראת סוף שנה, בזבזנו כבר שנה מהחומש.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שתצליחו להכין משהו לתחילת המושב הבא, באם אנחנו נחזור, אבל אתם תפתחו, אפילו אם לא נחזור.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה לכולם.