הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 20, פרוטוקול מספר 228, 2018-07-03 12:00

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח, אני רואה באמת רבים מתושבי ישובינו מהצפון ומהנגב, לכן באמת ברוכים הבאים.

יוסף ג'בארין: להבהרה, לפני שאני ממשיך, אני חייב לעבור לשפה העברית בשביל הפרוטוקול והשידור הישיר באינטרנט.

יוסף ג'בארין: אנחנו בוועדה לזכויות הילד, זוהי ישיבה רשמית של ועדה זו והדיון הוא בנושא סיפרות לילדים.

יוסף ג'בארין: מבחינת התוכנית שלנו, זוהי הישיבה האחרונה של הוועדות לפני הכנס המרכזי בשעה 14:00.

יוסף ג'בארין: יתכן ויהיו כמה אנשים שירצו לשאת דברים, אנו ננסה לחלק בין מה שנאמר פה ובין מה שייאמר בכנס, לכן קחו בחשבון שיש אפשרות לדבר פה ויש אפשרות בכנס של שעה 14:00.

יוסף ג'בארין: נושא הכנס יהיה בעיקר בעניין היוזמות לפיתוח ושיפור מעמדה של השפה הערבית, ויהיה בפורמט של שולחן עגול לאחר שיועלו מספר דברים קצרים בהתחלה.

יוסף ג'בארין: אנחנו למעשה בשנה השלישית של יום השפה הערבית בכנסת, כאשר מטרת היום הזה היא הפניית זרקור אל עבר סוגיות מרכזיות של היבטים מרכזים בחיים, הנוגעים לשפה הערבית, בנסיון לצאת עם המלצות בכל אחד מההיבטים בכדי להעלות את מעמדה בהקשר עליו אנחנו מדברים.

יוסף ג'בארין: היינו בוועדה לחינוך, היינו גם בוועדת העבודה והרווחה, בוועדה למלחמה בסמים ואלכוהול ובוועדת בנושא השידור בשפה הערבית בכנסת.

יוסף ג'בארין: כרגע אנחנו בוועדה לזכויות הילד, בדיון בעניין סיפרות הילדים בשפה הערבית, מצבה כיום, האתגרים בפניהם היא עומדת וההזדמנויות לשיפור מעמדה בחברה שלנו.

יוסף ג'בארין: כאמור, הכנס ייערך 14:00 בקומה 3באולם ירושלים, הכנס יהיה שלנו ולא ישיבה רשמית והוא ייערך בשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: עכשיו, מאחר ופה מתנהלת ישיבה רשמית ואין עדיין - לצערי- תרגום בישיבת הוועדה, אז אני אעבור לשפה העברית.

יוסף ג'בארין: (ממשיך בשפה העברית) תודה לוועדה לזכויות הילד שהקדישה את הישיבה שלה בפעם השלישית ברציפות לנושא השפה הערבית בתחומים שקשורים לעבודת הוועדה.

יוסף ג'בארין: הדיון האחרון שהיה לנו בוועדה עסק בקמפיינים בשפה הערבית להגברת בטיחות ילדים ערבים בחברה הערבית והשנה רצינו למקד את הדיון בנושא יחסית חדש בוועדה.

יוסף ג'בארין: אני לא זוכר שהוא נדון, לפחות לא בשלוש השנים האחרונות, הנושא של ספרות ילדים בערבית, בין אם זה ביחס לכותבים והסופרים, בין אם זה ביחס למעמדה, האחריות של המוסדות הממשלתיים, משרדי הממשלה, משרד החינוך, משרד התרבות.

יוסף ג'בארין: לצורך הרחבת היריעה בדיון הזמנו גם אנשים שעוסקים בתחום, אנשי אקדמיה ופעילים חברתיים.

יוסף ג'בארין: כמובן אנשים יוכלו, אם ירצו, לדבר בערבית, אבל תהיה בעיה בפרוטוקול.

יוסף ג'בארין: אם הם ידברו בערבית, אני אוכל לסכם בכמה משפטים את הדברים שהם אמרו.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לחברי הכנסת, מסעוד גנאים, חנין זועבי, טלב אבו עראר, ואלל יונס, על ההשתתפות שלהם.

יוסף ג'בארין: אנחנו נקצר.

יוסף ג'בארין: בדרך כלל חברי כנסת מדברים הרבה בדיונים, אנחנו נקצר כדי לאפשר מספיק זמן לאורחים.

יוסף ג'בארין: אני מציע לפתוח עם עלא חליחל, אם אין לך התנגדות.

עלא חליחל: אני אדבר בעברית.

עלא חליחל: קצת מוזר.

עלא חליחל: סלאם עליכום בעברית.

עלא חליחל: תודה על הדיון, דיון מבורך ותודה על היוזמה.

עלא חליחל: אני כבר שלוש שנים מתעסק בספרות ילדים בצד התמיכתי, בוא נגיד.

עלא חליחל: הקמנו חממה שנקראת חממת חכאיה.

עלא חליחל: לפני שלוש שנים אנחנו זיהינו שיש צורך עצום בהשקעה באנשים שעוסקים בתחום, בכותבים, במאיירים, בעורכים, במו"לים, כי המצב הוא לא כל כך טוב, אנחנו נהיה עדינים, הוא לא מזהיר, בספרות ילדים בערבית בארץ וכבר שלוש שנים אנחנו מקיימים סדנאות לכתיבה, לכותבים ולמאיירים.

עלא חליחל: אנחנו עושים את זה בצפון, במשולש, ומקדמים סילבוס כפול, גם מבחינת הנגשה גיאוגרפית לכל האזורים, אבל בעיקר אנחנו מנסים לספק כלים מקצועיים, מעשיים, לכל מי שרוצה להיכנס לתחום או להתחזק בתוך התחום.

עלא חליחל: סדנאות הכתיבה שלנו מסתמכות גם על מפגשים מעשיים של כתיבה ופיתוח סיפור ראשון בתוך המסגרת של ההנחיות, לואי ותד הוא אחד המנחים שלנו, אריג' מסארווה היא אחת המורות שלנו, שמעבירה גם הרצאות עיוניות.

עלא חליחל: באיור יש לנו מורים יהודים, וזה לא במקרה, כי ענף האיור, לא ציור, לא אמנות פלסטית, זאת אומרת ציורים שהם מלווים על ידי טקסטים, אם זה ספרות ילדים ואם זה איורים מסוג אחר, הוא כמעט לא מפותח בארץ בערבית.

עלא חליחל: אתה יכול למצוא מאייר או שניים שהם טובים או ממוצעים, אבל למצוא מורה טוב זה בלתי אפשרי.

עלא חליחל: אנחנו חיפשנו ועדיין מחפשים, מי שיש לו הצעות נשמח לשמוע.

עלא חליחל: אנחנו גם בעניין הזה גם מנסים לתת מקפצה לאנשים שרוצים להיכנס לתחום, להתחזק בתוך התחום.

עלא חליחל: כבר שנתיים אנחנו התחלנו להוציא ספרים מתוך הסדנאות, הוצאנו שני ספרים שהם תוצר מובהק שלנו, גם ככותבים ומאיירים, השנה מוציאים עוד ספר או שניים מתוך הסדנאות.

עלא חליחל: אנשים שנכנסים אלינו נשבים בקסם של ספרות ילדים, הם נכנסים עם ידע שגוי או לא מספיק או לא מעשי ואנשים עוברים מהפך וכולם רוצים להמשיך לשנה שנייה ורוצים להשתלב בתחום, אז אנחנו מנסים לתמוך בצד הזה.

יוסף ג'בארין: אמרת חממה, זה מוסד פרטי, עמותה?

יוסף ג'בארין: האם נתמכים על ידי גוף ממשלתי?

עלא חליחל: החממה הזו הוקמה על ידי ארגון שנקרא מרכז הספר והספריות, הוא קיים כבר משנת 75', אז קראו לו גם בגלגולים שונים 'המרכז להדרכות לספריות'.

עלא חליחל: הוא לא שייך למשרד התרבות, זו עמותה עצמאית.

עלא חליחל: היה להם מרכז בנצרת שנסגר לפני שלוש שנים, ואז החליטו לסגור את המרכז ולפתוח את הסדנאות.

מסעוד גנאים: זה ממומן על ידי משרד התרבות?

עלא חליחל: גם, בחלק גדול.

עלא חליחל: נגיד החממה שלנו שני שליש משרד התרבות, ממדור תרבות ערבית בנצרת, ושליש מפעל הפיס.

עלא חליחל: ההשקעה שלנו בתחום מתקרבת לכמה מאות אלפי שקלים, אנחנו רוצים להגדיל את זה כמה שיותר, גם מבחינת לגוון בסדנאות, אבל יש לנו גם תכניות להיכנס לעבוד עם מורות וגננות, איך לקרוא ספרות ילדים, איך להתייחס דרך הספר גם לילדים.

עלא חליחל: יש פרויקט אדיר שנקרא פרויקט אלפאנוס, אני לא יודע אם שמעתם, כל מי שעוסק בתחום יודע, פאטמה יושבת פה, היא גם תדבר על זה, אבל זה פרויקט אדיר, גם מבחינת זה שמחלקים כמעט כמה מאות אלפי עותקים בשנה וגם מבחינת העבודה שלהם מול מורות וגננות.

עלא חליחל: אנחנו רוצים גם להיכנס לתחום הזה, לעשות השלמות, לבנות סדנאות בתחומי עניין חדשים.

עלא חליחל: יש לנו תכנית, זו פנייה גם למשרדי ממשלה או גופים תומכים, יש לנו מחסור גדול בתרגומי איכות.

עלא חליחל: מרכז הספר, העמותה הראשית שבתוכה אנחנו עובדים, יש להם מפעל כבר עשרות שנים שנקרא ספרי מופת, יש להם ניסיון אדיר בעניין הזה, לקחת טקסטים עתיקים, טקסטים שכמעט אף אחד לא רוצה לתרגם, ולהשקיע בהם מאמץ וכספים.

עלא חליחל: אנחנו רוצים לסמן 100 ספרי ילדים, נגיד ב-200 השנים האחרונות, מאנגלית, צרפתית, איטלקית, לעשות מיפוי ואנחנו רוצים לקדם, תוך עשר שנים לתרגם את 100 הספרים האלה ולבנות ספרייה שהיא ספרייה, אפשר לקרוא לזה ספרייה עם אוריינטציה מאוד רחבה לספרות ילדים.

עלא חליחל: כי בכל זאת, ובזה אני אסיים, אני לא רוצה להאריך, אנחנו חלק מתרבות ערבית גלובלית.

עלא חליחל: המצב של ספרות ילדים בעולם הערבי הוא יותר טוב מאשר אצלנו, צריך להודות על זה.

עלא חליחל: בלבנון, במצרים, אפשר למצוא כותבים ומאיירים מהמדרגה הראשונה, הבינלאומית.

עלא חליחל: אנחנו רוצים להגיע לשם ואני חושב שהאינטראקציה בתחום הזה תועיל לנו מאוד.

עלא חליחל: אני מקווה שכל מי שנוגע בדבר, גם מבחינת תמיכה וגם מבחינת ארגונים בשטח, צריך להקצות משאבים, איך לפתח ולתמוך ביוצרים עצמם, במו"לים, לתת להם תמיכה שיוציאו ספרים מקצועיים.

עלא חליחל: לצערי יש מכת מדינה, וחבר הכנסת ג'בארין, אני מקווה שזה יגיע לרשויות, יש מכת זיופים אדירה.

עלא חליחל: זה שוק פרוץ, משפחות פשע השתלטו על השוק, מביאים ספרים מכל מקום, גם ספרים מקומיים, ספרים שזויפו אצל זייפן גדול באום אל פחם, שהוא ממשפחת פשע, ואתה לא יכול להתקרב אליו.

עלא חליחל: יש פה הפקר אדיר, אם ערבים נהרגים ברחובות המשטרה לא מתערבת, ספרים נהרגים כל יום ברחובות אצלנו, מוכרים את זה על ימין ועל שמאל.

עלא חליחל: אני משקיע בספר, בחממה שלנו, כמעט 40,000 שקל בספר ואז מזייפים את זה ומוכרים את זה בעשרה שקלים ולך תתחרה איתם.

עלא חליחל: זה מונע מהמו"לים המקומיים שלנו, שהם בעצמם גם חלק מזייפים, אבל מו"ל מקומי, שאומר 'עכשיו אני אשקיע במאייר טוב ובעורך טקסט ואני אשלם לסופר ואני אעשה הפצה וזה יעלה לי 40,000 שקל ואני יודע שהזייפן מהגליל או המשולש, ייקח את זה, יזייף וימכור בעשרה שקלים ואני אפסיד כסף'.

עלא חליחל: אז צריך פה אכיפה.

יוסף ג'ומעה: תתייחס, ברשותך, לעניין של זיוף הספרים גם מהפן של איזה נזק נגרם לילדים.

יוסף ג'ומעה: הקטע של הספרים המזויפים, אתה תמצא גם שבצבע המקורי הצבע הוא אדום ואז בשאלה שמפנים לילד 'איזה צבע', ואז זה ממש יוצא צבע אחר.

עלא חליחל: כן, עושים סריקה גרועה לספר ואז מדפיסים את זה הדפסה גרועה ואז הירוק באמת הופך לכתום וזה קטסטרופה טוטאלית.

עלא חליחל: זה מקום שאני חושב שחברי הכנסת הערבים ובכלל רשויות האכיפה דרושות, מתבקש להיכנס למקום הזה, לשטח ההפקר האדיר, כי אנחנו, כמו"לים פרטיים או כיוזמים, אני לא יכול להיכנס ראש בראש עם ארגון פשע או זייפן גדול, שיש לו עבריינים ויש לו רשויות, יש לו זרועות כמו תמנון.

עלא חליחל: אם זה ייפתר, אגב, אם תהיה אכיפה ואנשים יתחילו לפחד לזייף אז המו"ל המקומי ירשה לעצמו להשקיע בספר כי הוא יודע שזה לא יזויף והוא יכול למכור 10,000 עותקים, כי בינתיים הוא מוכר 2,000 ויש 10,000 מזויפים.

עלא חליחל: אז זה גומר את הכלכלה, כלכלת השוק.

יוסף ג'בארין: שוקראן, עלא.

יוסף ג'בארין: אני התכוונתי להתחיל באנשים שעוסקים בעשייה הזו, אחר כך נעבור אולי גם לארגונים ובין השאר משרד החינוך.

יוסף ג'בארין: אז אולי עוד תוספת מהשטח.

יוסף ג'בארין: אריג'.

יוסף ג'בארין: ד"ר אריג' מסארווה.

אריג' מסארווה: ד"ר אריג' מסארווה, מכללת אלקאסמי.

אריג' מסארווה: במקרה הדוקטורט שלי עוסק בנושא של קריאת ספרים.

אריג' מסארווה: חקרתי את האופן היעיל לקריאת ספר בשפה הערבית, בצורה שמקדמת את השפה ואת החשיבה בהתייחס גם לדיגלוסיה.

אריג' מסארווה: אני רוצה להמשיך את מה שאמר עלא בהתייחס לעניין של קריטריונים, גם של כתיבת ספרים וגם של בחירת ספרים ואיך זה משפיע בכלל על הילדים שלנו מבחינה התפתחותית.

אריג' מסארווה: כל העניין של ספרים וחוסר הבקרה על העניין של הוצאת ספרים בארץ מוביל אותנו, ולא מזמן היינו גם עם פרשה בנושא הזה, לעניין של תכנים שהם לא מתאימים, גם מבחינה ערכית, גם מבחינה חברתית, גם מבחינה רגשית.

אריג' מסארווה: הם לא מותאמים גם לגיל של הילדים, גם לערכים שאנחנו צריכים להנחיל, ערכים הומניים, אנושיים, ולכן ההיעדר הזה של בקרה מוביל אותנו לכתיבה לא מבוקרת וגם ספרות ילדים שהיא לא מחוברת ל - - -

יוסף ג'בארין: מי אמור לעשות את הבקרה, משרד החינוך, התרבות?

אריג' מסארווה: אני חושבת שעדיין אין גוף מסוים שמבקר את זה.

אריג' מסארווה: אני ממשיכה את כל העניין הפרוץ הזה.

אריג' מסארווה: אני מזמינה את חברי הכנסת להוביל סוג של חוק, באמת לבקר ספרות ילדים ולהוביל לגיבוש של עקרונות וקריטריונים בבחירת ספרים ובכתיבת ספרים, כי ספרות מגבשת זהות ולא רק מבחינה שפתית.

אריג' מסארווה: אני רוצה להתייחס לעוד קריטריון, וזה מתחבר גם לאקדמיה וגם לשטח.

אריג' מסארווה: אני במקרה גם בוועדת בחירת ספרים בתכנית הארצית במכתבת אלפאנוס, אבל גם אני מעבירה כל מיני קורסים בנושא של ספרות ילדים וטיפוח חשיבה ושפה ואני רוצה להסתכל על כמה רבדים בהקשר הזה.

אריג' מסארווה: מבחינת אקדמיה, אני חושבת שחסר לנו מחקרים ומימון ותמיכה במחקרים שכן עושים סוג של מיפוי של קריטריונים של הספרים שנמצאים בשוק, התכנים המתאימים, בכלל מבחינת שפה, כל העניין של ההתפתחות השפתית הנורמטיבית, בכלל מיפוי של התפתחות שפתית נורמטיבית, מיפוי של אוצר מילים של ילד שכן אפשר להשתמש וכן להעשיר ועם הסתכלות רחבה מבחינה התפתחותית.

אריג' מסארווה: הדילמה הזאת לא קיימת רק פה, בחברה שלנו, היא גם בחברה הערבית ברמה עולמית וקיים הצורך הזה.

אריג' מסארווה: אני חושבת שגם מבחינת הנגשת הכלים לשימוש בספרים בכמה רבדים.

אריג' מסארווה: ההורים, אני חושבת שלהורים חסר המון ידע איך לעסוק עם ספר, איך להנגיש את הספר לילד ובכלל מה זה ספרות ילדים.

אריג' מסארווה: אתם יודעים מה?

אריג' מסארווה: אני גם חוזרת צעד אחורה, ספרות ילדים זה לא רק סיפור שמספרים או סיפור שקוראים, ספרות ילדים זה מכלול של ז'אנרים שונים שצריך לחשוף את הילד אליהם ממש מאז שהוא פותח את העיניים שלו בגיל הרך וכמובן עם התאמה התפתחותית.

אריג' מסארווה: לכן גם העניין של ספרות ילדים צריך להיות מוגדר, מה זה ספרות ילדים, איזה ספרים מבחינת הקריטריונים של ספרות, כל העניין של הביקורת.

אריג' מסארווה: ויבורכו, גם מרכז הספריות והספר וגם משרד החינוך לקח על עצמו אחריות בעניין של מכתבת אלפאנוס בהנגשת ספרים איכותיים, אבל גם, אנחנו מתמודדים עם קשיים ואנחנו מנסים, במסגרת העבודה שלנו, להעצים סופרים חדשים, לפעמים לתת את ההערות וההארות שלנו במטרה לא לדחות סיפורים וטקסטים, באמת לתת להם את המקום הזה ואת הפוש הזה.

יוסף ג'בארין: אתם בעיקר עוסקים בתכנים, פחות בגילאים של הכותבים?

יוסף ג'בארין: כי זה גם נושא אחר, נכון?

יוסף ג'בארין: מהא, את יכולה אולי להתייחס מהפרספקטיבה של הכותבת, הסופרת, בתחום הזה ועד כמה את מרגישה שיש מעטפת של תמיכה בנושא.

יוסף ג'בארין: מה את שומעת מהחברות שלך, נשים שרוצות להתפתח ולכתוב?

מהא עבאדי: אני בת 18 והוצאתי ספר לפני שנתיים.

מהא עבאדי: האמת שכן קיבלתי תמיכה מאנשים, מכל מיני עמותות.

מהא עבאדי: פה בוא נגיד משרד החינוך לא, כי הייתה ב - - -

יוסף ג'בארין: את יכולה לדבר בערבית.

מהא עבאדי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) היה "מסירת אלכתאב" בבתי הספר והם ביקשו להציג מס' ספרים שהם טקסטים לבתי ספר תיכוניים.

מהא עבאדי: אחד מהם היה הספר שלי, שהוצג בהתחלה בפניהם, אבל הוא נדחה בגלל החשש שאולי הוא לא מתאים לבתי ספר, מסיבה פוליטית או חברתית, כי התייחסתי שם לדתות לסיפורי אהבה, ועוד כמה נושאים.

מהא עבאדי: הסיפור עצמו מדבר על בחורה שהיא גם פוליטית וגם דתית, ועוד.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) את התחלת לכתוב בגיל מוקדם יותר, מה החוסר הקיים, איפה התמיכה הכספית, למורים ו - - -

מהא עבאדי: אין מודעות לאן צריך לפנות לאחר שכותבים.

מהא עבאדי: אני מכירה הרבה מאוד אנשים שכותבים, ולא יודעים לאן לפנות.

מהא עבאדי: נניח שכתבתי, אז לאן לפנות ומי יכול לתמוך בי ולעזור לי?

מהא עבאדי: לאן לשלוח את הספר שלי ואיך אני יכולה לפרסם אותו?

מהא עבאדי: אני רואה הרבה שכותבים ואין להם מי שיבצע להם הגהה שפתית למה שהם כתבו אפילו, כי פשוט מאוד הם לא יודעים למי לפנות.

מהא עבאדי: זה מעבר לעניין של התמיכה הכספית, כי לא כל העמותות באמת תומכות כלכלית, למרות שראיתי, כשהייתי בוועדה לקידום מעמד האישה לפני זמן קצר, שיש באמת תמיכה כלכלית אבל התמיכה הכלכלית למי היא מגיעה, ראיתי שיש 25 כותבים שניתנה להם תמיכה כלכלית מתוכם 6 נשים, אבל האם באמת אלה בני גיל צעיר?

מהא עבאדי: לא באמת בגיל צעיר.

יוסף ג'בארין: תודה רבה מהא.

יוסף ג'בארין: מהא התייחסה בעיקר לכשלים בשתי רמות, התכנים וזה שאין ליווי ותמיכה, גם ברמה הכספית, אבל גם ברמה המהותית של ליווי ועריכה והוצאה.

חנין זועבי: אבל לא הבנתי באיזה מובן התכנים.

חנין זועבי: משרד החינוך לא מאשר את הספר שלה בבתי ספר?

חנין זועבי: זו הכוונה?

קריאה: למי פנתה ולמי הגישה את הספר?

חנין זועבי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) את התכוונת שבגלל התכנים משרד החינוך אסר את הספר שלך?

מהא עבאדי: מסירת אלכתאב סירבו.

מהא עבאדי: ..

חנין זועבי: המשרד הוא האחראי על "מסירת אלכתאב", כמובן.

קריאה: לא הגשת את הספר.

קריאה: לא, היא הגישה את זה לבתי הספר באופן עצמאי והמורות ורכזות המקצוע בסוף בחרו להכניס את זה ל - - -

יוסף ג'בארין: כנראה שהמורות החליטו, ביקורת - - -

חנין זועבי: צנזורה לפני משרד החינוך.

חנין זועבי: יש צנזורה עצמית שלנו.

קריאה: או שהיא רצתה להביא את הספר לשם, מאחר שהיא יודעת שאין לה סיכוי שהם יקבלו את הספר שלה שם.

קריאה: זה לא נכון.

קריאה: אנחנו בבעיה.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) נתחיל להכניס גם חברי כנסת אל הדיון.

יוסף ג'בארין: אבו ח'אלד מסעוד.

מסעוד גנאים: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח לכולם, אני מברך את כל הנוכחים וכל האורחים ובמיוחד כל היוצרים והיוצרות.

מסעוד גנאים: אני רוצה להתחיל את העניין מעצם היותי מורה לשעבר בבתי הספר.

מסעוד גנאים: אריג' דיברה על העניין של ההורים.

מסעוד גנאים: לפני כחמישה חודשים היו לנו תוצאות מבחני הפיזא, או משהו כזה, שכוללים מדעים, מתמטיקה ושפה.

מסעוד גנאים: על פי תוצאות המבחנים של התלמידים הערבים בישראל בשפה הערבית, קיים פער גדול מאוד בין התלמיד היהודי בשפתו העברית לבין התלמיד הערבי בשפתו הערבית.

מסעוד גנאים: זה מעבר לכל הפערים הנוספים הקיימים.

מסעוד גנאים: המצב רע גם באנליזה שהתבצעה במהלך הישיבה בעניין ההורים.

מסעוד גנאים: מתברר שעניין קריאת סיפור של הורה לילד מאז שהוא קטן, זה עניין שמקנה לו את השפה עצמה ומיומנויות השפה ומקנה לו בקיאות בשפה.

מסעוד גנאים: זאת אומרת, אנחנו קודם נשאל את עצמנו כמה ספריות יש להם בבית?

מסעוד גנאים: אחר כך נשאל, כמה מאיתנו יושבים עם הילדים שלהם וקוראים להם ספר?

מסעוד גנאים: לא סיפור בקטע של חובה בשיעורי בית, כשהמורים מחייבים לקרוא את הסיפור, כי כאשר זה הכרח הילד לא יאהב ספרות ולא את הסיפור ובכך הוא לא יפנים את אהבת השפה ולא את המיומנויות שלה.

מסעוד גנאים: מכאן אני מתחיל.

מסעוד גנאים: לעניין בתי הספר ומה שקורה שם.

מסעוד גנאים: אני לימדתי לפני כ- 15 שנה או יותר, אני הייתי מורה להיסטוריה ובזמנו כתבתי משפט שאומר: "היוצר יכול להיות כזה, לא בזכות התמיכה של בית הספר, אלא לפעמים למרות בית הספר".

מסעוד גנאים: זאת למה?

מסעוד גנאים: כי במקור כל המנגנון של בתי הספר שלנו מתקיים על בסיס הישגים ובחינות.

מסעוד גנאים: ברשותך, אם אני אאריך אז תעצור אותי.

מסעוד גנאים: אני רואה כאן הזדמנות לדבר על הנושאים האלה שמזמן לא דיברתי עליהם, אלא כל הזמן פוליטיקה, כשנושאים אלה הם יותר חיוניים.

מסעוד גנאים: יש לנו שרשרת הרסנית.

מסעוד גנאים: מה הכוונה לאותה שרשרת הרסנית?

מסעוד גנאים: המורה המצליח בעיני המנהל הוא זה שמביא לו תוצאות בגרות טובות לתלמידים.

מסעוד גנאים: המנהל הטוב בעיני המפקח הוא זה שמשיג תוצאות בגרות גבוהות.

מסעוד גנאים: אז מיהו המפקח הטוב בעיני משרד החינוך?

מסעוד גנאים: זה שמשיג תוצאות בגרות טובות בבתי הספר עליהם הוא אחראי.

מסעוד גנאים: אין אפילו מורה אחד שיגידו עליו שהוא טוב בגלל שהוא חשף איזו הברקה בכיתה.

מסעוד גנאים: אולי אני מקצין מעט בעניין, אבל אני חושב שהבסיס נמצא שם.

מסעוד גנאים: היום יש את העניין שהממשלה או המשרדים הממשלתיים אינם תומכים ביוצרים, אבל לפעמים יצירה, כשיש לה רקע קהילתי, חברתי ולאומי חזק, היא תצמח ותגדל למרות כל הניסיונות.

מסעוד גנאים: וזה הרובד הראשון.

מסעוד גנאים: ברובד השני, מר עלאא דיבר על דברים חשובים שאנחנו היינו בדיון לגביהם רק אתמול - - -

יוסף ג'בארין: דבר בעברית, לפרוטוקול - - -

מסעוד גנאים: (ממשיך לדבר בשפה העברית) בסדר גמור, עכשיו בעברית.

מסעוד גנאים: בקשר לעניין של התמיכה ביוצרים, או מרכזי ספרות הילדים.

מסעוד גנאים: אתמול רק הייתה שרת התרבות מירי רגב בוועדת החינוך, הייתה שעת שאלות ושאלנו בקשר לתקציב.

מסעוד גנאים: היא אמרה בקשר ליוצרים שיש 500,000 או 600,000 שקל שהם תומכים ביוצרים או דרך פרסים, שהם חד פעמיים, או כל שנה, או כל שנתיים, אני לא יודע מתי, וגם דרך ספריות ציבוריות.

מסעוד גנאים: הכוונה שהסופר שקוראים לו יותר, הפקיד בספרייה רושם את השם שלו ולא יודע כמה סכום כסף מגיע לו.

קריאה: מקבל תמלוגים.

מסעוד גנאים: אבל זה לא די.

מסעוד גנאים: אין ספק, לכן הצעתי לעלא ולכל אחד פה, בואו נצא עם משהו מהישיבה הזו, לא רק שמדברים, בואו נצא בנייר עמדה, מה אנחנו צריכים לעשות, גם כחברי כנסת, מול המשרדים כדי שניקח את זה כתכנית עבודה.

מסעוד גנאים: יש לנו הרבה כלים פרלמנטריים, אם זה שאילתות, אם זה ישיבות עם השרים, אם דיונים בוועדות, כדי שנהיה בסוף הדבר שיהיה אפקטיבי יותר.

מסעוד גנאים: בקשר למשרד החינוך, ונמצאת פה ראויה בורבארה המפקחת, שהיא תתייחס - - -

יוסף ג'בארין: ראויה ופאטמה.

מסעוד גנאים: אהלן וסהלן.

מסעוד גנאים: פאטמה, אני מכיר מזמן, לא רק מהכנסת.

מסעוד גנאים: (מדבר בערבית).

מסעוד גנאים: על התוכן של היצירות ושל הסיפורים של הילדים, אני חושב שיש פיקוח של משרד החינוך.

פאטמה קאסם: נכון, יש.

פאטמה קאסם: על הספרים שאנחנו מפיצים.

מסעוד גנאים: כאשר סיפור, שרוצים להכניס אותו במערכת החינוך בבית הספר, אני חושב שיש פיקוח על התוכן ועל הכול.

פאטמה קאסם: כן, יש.

מסעוד גנאים: אני לא רוצה פיקוח יותר מדי, להיכנס לדברים פוליטיים, משום שדברים פוליטיים, לא על סיפורי הילדים אני מתכוון, אלא מתכוון לדברים אחרים, במיוחד בתיכון.

מסעוד גנאים: שם גם צריך משרד החינוך להרשות, מאחר שאחד היעדים של משרד החינוך היה חייב להיות הדיאלוג והפלורליזם והחשיבה הביקורתית.

יוסף ג'בארין: שוקראן.

יוסף ג'בארין: חלק כמורה לשעבר וחלק כחבר כנסת.

יוסף ג'בארין: לפני משרד החינוך אני רוצה שנשמע רמה של ועדי ההורים, אחמד ג'בארין, יו"ר ועד ההורים הארצי בחברה הערבית.

אחמד ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) שלום לכם ויישר כוח לכולם.

אחמד ג'בארין: תודה לד"ר יוסף ולכל חברי הכנסת על ארגון יום השפה הערבית.

אחמד ג'בארין: ועל כל המאמצים באופן כללי.

אחמד ג'בארין: (ממשיך לדבר בעברית) אנחנו מדברים פה על זכויות הילד ומדברים על איך לחשוב, איך ללמד ואיזה תכנים ואיך להביא את זה, באיזה צורה שתהיה מקובלת לילד ושיקבל אותה ושתהיה לו תמיכה.

אחמד ג'בארין: אבל יש דברים שאנחנו שוכחים אותם, שהילדים שלנו בשטח, רחוק מכל הדברים הווירטואליים שאנחנו מדברים איתם.

אחמד ג'בארין: אני רוצה לשים אצבע ולהאיר על העניין שיש לנו ילדים שהם בכלל לא מקבלים את הזכויות שלהם ללמוד.

אחמד ג'בארין: היום בנגב יש לנו קרוב ל-5,200 ילדים שהם לא לומדים.

אחמד ג'בארין: בארץ הילדים שלנו, כולנו, יש להם זכויות ללמוד מגיל שלוש עד חמש, ושם הילדים נשארים, משום מה, בבית.

אחמד ג'בארין: אני מבקש מהוועדה הזו, דובר על זה הרבה ודיברו על זה הרבה ועדים והרבה גופים שעסקו בעניין הזה, אני מבקש בעניין הזה להאיר את העניין ולהעלות אותו מחדש ולטפל בו.

אחמד ג'בארין: הילדים האלה נמצאים בבית, בחצרות, ואנחנו שומעים בסטטיסטיקה לגבי ילדים שנדרסים.

אחמד ג'בארין: גם שם לא סתם, זה לא בא מהאוויר שהילדים האלה נדרסים, הם נמצאים בבית ונמצאים בחצרות במקום שיהיו בשעות האלה במקומות שהם צריכים ללמוד.

אחמד ג'בארין: דבר שני, גם לגבי הבטיחות של הילדים.

אחמד ג'בארין: הילדים שלנו נמצאים בבתי ספר.

אחמד ג'בארין: אנחנו כוועדי הורים שמייצגים את הילדים אנחנו רוצים גם שהילדים שלנו יהיו במקומות שהם בטיחותיים.

אחמד ג'בארין: היום סיימו הילדים שלנו בשעה טובה לכולם, לפני 20 יום, ועכשיו לפני כמה ימים, חלק שני מהיסודי ומהתיכונים סיימו את שנת הלימודים ואנחנו מאחלים להם שתהיה להם חופשה נעימה בעזרת ה', גם להורים, גם לילדים, גם למורים, שאנחנו מאוד מעריכים, ולכל מי שעוסק בעניין של החינוך.

אחמד ג'בארין: זה זמן ללכת ולבדוק, זו תקופה לבדוק, עוד מעט תהיה פתיחת שנת הלימודים כדי לעבוד על כל הנושא של הבטיחות של הילדים.

אחמד ג'בארין: יש מקומות שלצערי, יש בתי ספר ויש גנים עם אזבסט, דברים שהם מסוכנים ביותר.

אחמד ג'בארין: אנחנו מדברים על דברי יסוד.

אחמד ג'בארין: זהו, בעיקר רציתי להתרכז בבטיחות של הילדים, כי אלה דברים מאוד חשובים, אנחנו רוצים שהילד יהיה גם באווירה וגם במקום שיוכל ללמוד.

אחמד ג'בארין: אני כאבא, וכאמא וכהורים, שנהיה רגועים איפה הילד שלנו נמצא ולא שנשמע כמו שהיה לפני שנה, באיזה שהוא בית ספר, שקורת הגג קרסה ובמזל לא היו שם תלמידים.

יוסף ג'בארין: שוקראן, אחמד.

יוסף ג'בארין: אולי ישלים את התמונה יוסף ג'ומעה.

יוסף ג'ומעה: קודם כל, אדוני היושב ראש - - -

יוסף ג'בארין: הבטחנו לך תיקון מהדיון האחרון.

יוסף ג'ומעה: כן, למרות שהדברים היו ממש מקוממים שם, אבל לא נתייחס לזה.

יוסף ג'ומעה: קודם כל תרשה לי להודות לך על היום המיוחד שמתקיים היום, זה לא דבר מובן מאליו, כל הכבוד לכם, לכל חברי הכנסת הערביים על יום השפה הערבית.

יוסף ג'ומעה: זה דבר מאוד מעודד ומשמח ואנחנו צריכים באמת לעשות את כל המאמצים, גם כאזרחים וגם כאנשי ציבור, לשמור על השפה היקרה שלנו.

יוסף ג'ומעה: בין הדברים של זכויות הילד וגם השפה הערבית, אני כיושב ראש ועד הורים, אחרי שהתחלנו את התפקיד שלנו ביקרתי בבתי הספר ודאגתי לבקר גם את התכנים שמעבירים לילדים שלנו.

יוסף ג'ומעה: לצערי יצאתי למד שמרבית הספרים והסיפורים שמחלקים לילדים הם ספרים שהמחבר שלהם אינו דובר שפה ערבית, אלא דובר שפה אחרת, ואתה תמצא שאותו ספר מתורגם בצורה ממש גרועה, כך שגם תוסיף לזה שהתכנים שמעבירים לילדים שלנו אינם מתאימים לאוכלוסייה, למיעוט הקיים וחי במדינה כאן.

יוסף ג'ומעה: אני אביא דוגמה, וזו בדיקה שאני עשיתי אחרי שנודע לנו שפיקוד העורף העביר הדרכה לתלמידים בבתי הספר היסודיים.

יוסף ג'ומעה: אחרי שנכנסתי לשם ובדקתי על איזה הדרכה מדובר ראיתי שהם חילקו ספר או בעצם עלון הדרכה והספר הזה חולק מתחילת חודש ספטמבר, מתחילת שנת הלימודים, והופתעתי לגלות שכל מנהלי בתי הספר אפילו לא טרחו לקרוא ולעבור על כל התכנים שנמצאים בתוך הספר.

יוסף ג'ומעה: אז לקחתי את הספר, התחלתי לקרוא מה כתוב שם.

יוסף ג'ומעה: קודם כל השפה מתורגמת בצורה גרועה, גם התכנים שמנסים להעביר לילדים שלנו, יחד עם ההדרכה, זה דבר שבל יעבור.

יוסף ג'ומעה: אני לא שתקתי, אני ישבתי איתם ודיברתי עם פיקוד העורף והסיכום היה שאנחנו נשב עם משרד החינוך ונדאג לשנות את כל ההתנהלות הזאת.

יוסף ג'ומעה: זה היה דבר ממש מקומם ולא מקובל.

יוסף ג'ומעה: דבר נוסף, חברי כאן דיבר על הבטיחות וביטחונם של הילדים.

יוסף ג'ומעה: לצערי, ואני מדבר עכשיו במיוחד במגזר הערבי, יש לנו בעיה רצינית בכל העניין של המבנה הפיזי של המקום שבו לומדים הילדים, אם זה בגנים, אם זה בבתי הספר.

יוסף ג'ומעה: למרות שאני יודע ש - - -

יוסף ג'בארין: זה פחות הנושא שלנו, אבל תגיד בקצרה.

יוסף ג'בארין: כי אין מי שיגיב כאן.

קריאה: זה דיון על הספרים.

יוסף ג'בארין: בוא נתרכז.

יוסף ג'בארין: אם אתם לא יודעים, אז יש בתשיעי לחודש, ביום שני, אחמד, דיון על הבטיחות בבתי הספר הערביים.

יוסף ג'ומעה: אז אני אחזור לנקודה שבה התחלתי, עניין הספרים והשפה הערבית וזכויות הילד.

יוסף ג'ומעה: לפי דעתי הגיע הזמן שגם אתם, חברי הכנסת, גם ועדת המעקב, הגיע הזמן שתהיה לנו אוטונומיה ועצמאות, לילדים שלנו, בכל הקשור לספרים, עם התכנים שאנחנו מעבירים להם.

יוסף ג'ומעה: לא חסר לנו אנשי מקצוע, לא חסר לנו דוקטורנטים, לא חסר לנו אנשים שיכולים לחבר - - - הגיע הזמן.

יוסף ג'ומעה: כל הזמן אנחנו מקבלים את הספרים בכפייה.

יוסף ג'ומעה: גם את שיטת הלימוד, שיטת הלימוד לא מתאימה לילדים שלנו.

יוסף ג'ומעה: אם אתה בא ופונה למנהל או למורה ואתה אומר לו 'תשמע, התכנית שאתם מלמדים בה', למרות שאנחנו לא אנשי חינוך, 'היא לא מתאימה', אז הוא אומר לך 'תשמע, זה משרד החינוך'.

יוסף ג'ומעה: הגיע הזמן שאתם גם תתערבו בעניין הזה.

יוסף ג'ומעה: תודה רבה לאדוני.

יוסף ג'בארין: שוקראן.

יוסף ג'בארין: אני יודע שנציגי משרד החינוך, אבל (מדבר בערבית).

יוסף ג'בארין: הם הזכירו את ועדת המעקב לענייני החינוך.

פאטמה קאסם: סליחה, מר יוסף, אנחנו לא באנו ממקום להתגונן, לכן אני לא רוצה, אני רוצה שזה יהיה ממקום של להציג מה שאנחנו עושות ומה ש - - -

יוסף ג'בארין: גם וגם.

פאטמה קאסם: בסדר, אבל להתגונן אני - - -

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אנחנו פה עד 13:30, אחרי זה יש הפסקה של חצי שעה, אחרי יתחיל הכנס.

יוסף ג'בארין: (ממשיך לדבר בעברית) שרף חסאן, יו"ר ועדת המעקב לענייני חינוך.

שרף חסאן: תודה, יוסף, אני רוצה להוסיף כמה נקודות לדיון.

שרף חסאן: אל"ף, אני רואה בספרות הילדים ובטיפוח התרבות של הקריאה משהו מאוד חשוב ואסטרטגי מבחינת החברה הערבית בעידן של האינטרנט ובעידן של הטלפונים וכו', זה משהו שיכול באמת לתרום.

שרף חסאן: אני חושב שיש מקום שמשרד החינוך יחשוב על הרחבת פרויקט אלפאנוס.

שרף חסאן: אני חושב שזה בגני הילדים, בגיל הרך, אני חושב שספרות ילדים זה גם רלוונטי ליסודי.

שרף חסאן: מה שחשוב, שהתלמידים כן יקראו וההורים שלהם כן יתלהבו מהעניין ויהיו חלק מהסיפור הזה.

שרף חסאן: אני חושב שיש פער בחברה הערבית שצריך לשים לב אליו ולחשוב איך פותרים אותו.

שרף חסאן: אני מתכוון לפערים הסוציואקונומיים.

שרף חסאן: ההתרשמות שלי שהפערים האלה משפיעים גם על העניין של קריאת סיפורי ילדים.

שרף חסאן: הורים ממעמד בינוני ומשכילים, יש להם גישה איך לעבוד עם הסיפור יותר מאוכלוסייה שהיא ממעמד יותר מוחלש.

שרף חסאן: אני חושב שמשרד החינוך יכול לתרום בעניין הזה על ידי עבודה עם ההורים ישירות, דרך פעילויות סביב הסיפורים וגם לתת להם מיומנויות, איך לבחור את הספר ומה לעשות עם הסיפור, כי השוק מלא בספרים מסוגים שונים וברמות שונות ואיכויות שונות וזה, לדעתי, התפקיד של ההורים.

שרף חסאן: יש אחריות כבדה על ההורים, לא לכל ההורים יש את הכלים להתמודד עם העניין הזה, לכן אני חושב שחלק מהפרויקטים צריכים להיות סביב איך לעבוד עם ההורים וגם סביב הספר עצמו, לא רק להעביר את הספר בעבודה, אלא גם לחשוב איך עושים פעילויות סביב ספרי ילדים בקהילה עצמה בשיתוף פעולה עם ההורים, הסופרים והתלמידים.

שרף חסאן: אני בטוח שיש, אבל ברמה קטנה.

שרף חסאן: אני חושב שיש מקום לתמוך בסופרים, גם בהיבטים נוספים.

שרף חסאן: אני מצטרף לביקורת שחלק מהספרים הם ברמה בעייתית וגם משדרים ערכים בעייתיים, ברמות שונות.

שרף חסאן: אני חושב שמשרד החינוך צריך לחשוב איך לתמוך ברמה של מתן ייעוץ, ייעוץ מקצועי, מגדרי, למשל ערכים מסוימים של זכויות אדם, איך לקדם את זה דרך ספרי ילדים, רמה של שפה, להיות בטוחים ברמה של השפה של הספר, וכל זה לא צריך להפיל על הסופר עצמו, כי אחרת רק מי שיש לו כסף יוכל להפיק ספר.

שרף חסאן: צריך לחשוב על מנגנון של תמיכה בספר וגם שיהיה ברור איזה ספר עבר את הביקורת הזאת, עם איזה סימון מסוים, לפחות שהדברים האלה יהיו בכדי לשפר את העבודה עם הספר.

שרף חסאן: אני אעצור פה.

יוסף ג'בארין: אוקיי.

יוסף ג'בארין: שרף, מה שבטוח שהדיון עד עכשיו העלה את הצורך ללבן יותר את הנושאים האלה, אז אולי זה רעיון לוועדת המעקב ליזום שולחן עגול עם האנשים שעוסקים בתחום הזה.

שרף חסאן: ברור.

יוסף ג'בארין: הסתדרות המורים.

יוסף ג'בארין: מופק חלאילה.

מופק חלאילה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) קודם כל, תודה על ארגון היום הזה ואני אדבר בערבית כי היום הוא יום השפה הערבית.

מופק חלאילה: זהו יום מבורך, ולשפה הערבית מגיע לא רק יום אחד, אבל לפחות אנו נבליט את היום הזה שזה מצויין ואם אנחנו כבר מדברים על סיפרות ילדים וילדים, זה עוד יותר ממצויין.

מופק חלאילה: לדעתי, בעניין של הילדים והכתיבה, הילד מוקף בשלושה מרכיבים אשר ביכולתם להפוך אותו מילד שאין לו כלום לילד שיודע ספרות, שפה ותרבות.

מופק חלאילה: הבעיה שלנו כחברה ערבית שאנחנו סובלים מזה שהקריאה כמעט ולא קיימת.

מופק חלאילה: התפקיד שלנו היום הוא להתחיל לעבוד עם הדור החדש בכדי ליצר דורות חדשים שמכירים את הסיפרות, קוראים, מנתחים ומבינים עניין, כשזה מתחיל מגיל קטן, גיל הילדות.

מופק חלאילה: יש לכך שלושה מרכיבים: המרכיב הראשון הוא הכותב.

מופק חלאילה: אנחנו רוצים כותבים שיתנו כתיבה המתאימה לילדינו, מתאימה לחיינו החברתיים, מתאימה לחברה שלנו שתיכתב בצורה מקובלת.

מופק חלאילה: כדי להגיע לכותבים מסוג זה, על משרד החינוך, או הגופים האחראים – לא על התלמידים כי הם בבתי הספר – להקים מנגנון או וועדה שהיא אכן קיימת במשרד החינוך אבל לא מבצעת את תפקידה בחברה הערבית באופן הנכון.

מופק חלאילה: ועדה של כותבים, מומחים נפשיים, יועצים וכל אנשי המקצוע בתחום הזה, שיעבדו על המצאת סיפורים מתאימים וחומרים מתאימים לילדים.

מופק חלאילה: המרכיב השני הוא תפקוד המורה.

מופק חלאילה: איך אנו נכין את המורה של הגן להכניס את החומרים האלה לתלמידים בצורה הנכונה, איך התלמיד יבין אותם ואיך נעביר לו אותם בין אם דרך הקריאה או דרך משחק או בכל דרך אחרת, הכי חשוב להתחיל להרגיל אותו לקריאה, ולתת לו את הכלים לקריאה וככל שהוא גדל יותר נרגיל אותו יותר לקריאה.

מופק חלאילה: המרכיב השלישי הוא תפקיד ההורים.

מופק חלאילה: ההורים משחקים תפקיד מרכזי כמו של האחרים, אבל אנחנו לא יכולים לעבוד עם ההורים כפי שבאפשרותנו לעבוד כמערכת עם המורים והכותבים.

מופק חלאילה: כשהמורה יש לה ידע, היא יכולה להעביר להורים איך להתייחס לעניין של הקריאה והעניין של הספרות עם הילדים והעבודה איתם.

מופק חלאילה: כל אלה ביחד, אם נעבוד איתם יהיה לנו עתיד טוב בשפה הערבית עם הדורות הבאים.

יוסף ג'בארין: ישר כוח.

יוסף ג'בארין: פרופ' ג'אלב ענאבסה.

ג'אלב ענאבסה: תודה רבה על זכות הדיבור.

ג'אלב ענאבסה: רציתי להעלות כמה סוגיות בעניין הזה.

ג'אלב ענאבסה: קודם כל מבחינת הסטטוס ומעמד ספרות הילדים, אני לא יודע איך אפשר להגדיר את הספרות הזאת במדינה, לדעתי זאת עדיין ספרות ענייה, ספרות שולית, עדיין לא מוכרת גם במגזר היהודי, אלא אם יש תרגומים ואני לא יודע.

ג'אלב ענאבסה: גם במרחב העולם הערבי ובסוף במרחב העולמי.

ג'אלב ענאבסה: זו בעיה.

ג'אלב ענאבסה: גם ספרות הבוגרים, עם קום המדינה לא הייתה חשופה לעולם הערבי והסופר היחיד שהיה ידוע בשנות ה-70 בעולם הערבי זה היה אמיל חביבי, בגלל תרגום היצירות שלו ובגלל שהוא גם היה כותב לא רק לקורא המקומי, אלא לקורא בחוץ.

ג'אלב ענאבסה: לדעתי חסר לנו סופרים מומחים בסוגיה הזאת.

ג'אלב ענאבסה: אולי יש מומחים, אבל זה לא הרבה ואם אני אומר מומחה, הסופר צריך להיות אומן ולא חובבן.

ג'אלב ענאבסה: אני רואה הרבה סיפורים ואני קורא ולא יודע, אולי סתם הם כותבים, רק בגלל העניין הכלכלי, אולי בגלל עניין אחר.

ג'אלב ענאבסה: מי שרוצה להגיב, יגיב.

ג'אלב ענאבסה: בהשוואה לעולם הערבי, אולי ד"ר אריג' אמרה, גם מעמד הספרות שם זה לא זה מבחינת המעמד ומבחינת העולמיות של הספרות.

ג'אלב ענאבסה: אם ניקח את העיר פרנקפורט, הסופרים שם כותבים, מבחינת המספר, כמעט כל מה שיוצא בעולם הערבי יוצא בעיר אחת בגרמניה, אז זאת ספרות מאוד מאוד מאוד ענייה.

ג'אלב ענאבסה: עניין השפה, יש סופרים שהם דוגלים, 'אם אנחנו משתמשים בשפה הסטנדרטית הקלאסית לגבי ספרות ילדים, אז זאת תהיה ממש ספרות רשמית' ולכן אנחנו נתקלים בהמון סיפורים שהשפה בכלל לא מתאימה לגיל הקוראים וזה, אני חושב, בעיה.

יוסף ג'בארין: יש לך הצעות לפתרונות או לקידום?

ג'אלב ענאבסה: אני חושב שצריך ממש שלבים.

ג'אלב ענאבסה: יש פתרונות, כן.

ג'אלב ענאבסה: יש כאלה שדוגלים בזה שזו אשמת משרד החינוך.

ג'אלב ענאבסה: אני לא יודע אם זאת אשמת משרד החינוך, יש גם תפקיד למשרד החינוך בעניין הזה, אבל אני שואל איפה האקדמיה ללשון ערבית, שלא מזמן קמה במדינה, אני שואל אם יש איגוד הסופרים הערבים בישראל.

ג'אלב ענאבסה: האם יש?

ג'אלב ענאבסה: אני לא יודע.

קריאה: יש איגודים, יש כמה.

ג'אלב ענאבסה: איגוד הסופרים?

קריאה: מכל דבר יש שניים.

ג'אלב ענאבסה: יש איגוד הסופרים במגזר היהודי, אבל במגזר הערבי אני לא יודע, אני לא מכיר.

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יש שני איגודים.

ג'אלב ענאבסה: אני לא מתכוון לאקדמיה.

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) איגוד "אל-כרמל" ואיגוד הכותבים.

ג'אלב ענאבסה: מה הם עושים לגבי הסוגיה הזאת?

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אני אוכל לדבר על הנושא - - -

ג'אלב ענאבסה: אני דוגל ככה, על מנת שהספרות הזאת תהיה ממש על הבמה, לא נשלה את עצמנו, קודם כל לתרגם מספרות אחרת עולמית, באירופה, ממש תרגום, אחר כך חיקוי ואחר כך יצירתיות.

ג'אלב ענאבסה: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: זה לא משתלב עם הדברים שעלא הציע.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) לדעתי צריך שנתחיל לשמוע גם ממשרד החינוך, כדי שתהיינה תגובות בדיון.

יוסף ג'בארין: מי תתחיל ראוויה או פאטמה?

יוסף ג'בארין: פאטמה, ואז פותחים דיון ונחזור אל ראוויה.

פאטמה קאסם: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) שלום לכולכם, אני פאטמה אחמד קאסם מנצרת ואני מפקחת ארצית לחינוך קדם יסודי בחברה הערבית והבדוואית כמובן.

פאטמה קאסם: אנחנו חברה אחת.

פאטמה קאסם: למען האמת, ברצוני היום לדבר ממקום – שכמו שאמרתי למר יוסף כשנכנס, אני לא בעמדת התקפה ולא בעמדת הגנה היום – אני כיום בעמדה של גאווה בכל מה שמתרחש במשרד החינוך.

פאטמה קאסם: כערבייה בהתחלה, לפני שאני פקידה של משרד החינוך.

פאטמה קאסם: כי אני רואה שם את האחריות ואת העבודה האדירה שיש במשרד, בכל הנוגע לספרות הילדים במהלך חמש השנים האחרונות.

פאטמה קאסם: כל אחד מהנמצאים באולם הזה, בינו לבין עצמו, משוכנע לגמרי שיש דבר שמתרחש, בכיוון חיובי מאוד בכל הנוגע לספרות הילדים בחברה הערבית.

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) את מדברת על החברה הערבית או היהודית?

פאטמה קאסם: החברה הערבית.

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) בחברה הערבית יש דברים כאלה?

פאטמה קאסם: אני מופתעת שאתה לא יודע, אבל עכשיו תדע.

פאטמה קאסם: (ממשיכה לדבר בשפה העברית) אני מפקחת ארצית לגיל הרך בחברה הערבית, אני אחראית על כל הגילאים של משלוש עד שש בקדם יסודי במשרד החינוך.

פאטמה קאסם: לפני שאני מתחילה אני חייבת מילת הוגנות ולגלות איך שאומרים יושרה.

פאטמה קאסם: לפני שהתחיל הפרויקט של מכתבת אלפאנוס לא היה לנו בחברה הערבית שום פרויקט שמטפל ומטפח את הנושא של ספרות ילדים במשרד החינוך.

פאטמה קאסם: התכנית התחילה בספריית פיג'מה במגזר היהודי לפני שהתחילה במגזר הערבי.

פאטמה קאסם: שם התחילו ואנחנו רק היינו שומעים על מה שקורה בספריית פיג'מה במגזר היהודי.

פאטמה קאסם: אני אישית פניתי למר מסעוד גנאים, למרות שאני פקידה במשרד החינוך, אבל בכל זאת אפשר להגיד שעשיתי הדלפה וביקשתי ממסעוד שיטפל בזה והוא יצא בשאילתה לשר בזמנו, למה הילדים הערבים לא קוראים, לא מגיע להם?

פאטמה קאסם: הם לא יודעים לקרוא?

פאטמה קאסם: וזה בדיוק יצא משם.

פאטמה קאסם: לא היה שום ספר, לא היה טיפוח בספרות ילדים בחברה הערבית וזה יצא אז, לפני שש שנים.

פאטמה קאסם: קיבלנו בזמנו עשרה ספרים לילדים, הפרויקט התחיל תחת השם: "מכתבתי אלביתייה" (הספריה הביתית שלי) שם קיבלנו עשרה ספרים, עבדנו על הספרים, אחר כך נעצר עוד פעם, התחלפו השרים ואחר כך יצאנו עוד פעם וביקשנו ומאז אנחנו ארבע שנים עובדים כבר במכתבת אלפאנוס.

פאטמה קאסם: עד היום חילקנו 2.5 מיליון ספרים.

פאטמה קאסם: אני חושב שדבר כזה לא היה בתולדות מדינת ישראל.

פאטמה קאסם: 2.5 מיליון ספרים בחינם, ספרים אישיים, כל ילד קיבל ספר הביתה, בכל שנה מקבל כל ילד שמונה ספרים שלו, לספרייה הביתית שלו, שיבנה את הספרייה.

פאטמה קאסם: בסוף שלב הגיל הרך יש לו 24 ספרים שהוא מכיר טוב, ברמת שפה, מכיר ברמת איורים, ברמת סופר, ברמת תכנים, הכול, הילד לומד אותם.

קריאה: פאטמה, לאיזה גילאים?

פאטמה קאסם: שלוש עד שש.

פאטמה קאסם: אז יש לנו לכל ילד 24 ספרים אישיים שלו.

פאטמה קאסם: משרד החינוך דאג בתוך הפרויקט הזה, שאני עוד לא דיברתי עליו, יש לנו שותפים שתומכים בנו, יש לנו את קרן גרינספון ויש את קרן פרייס, שני גופים שתומכים בפרויקט ולמשרד החינוך יש את החלק הגדול, שזה 75% מהתקציב, והשאר מהגופים הפרטיים שתומכים בנו.

פאטמה קאסם: אנחנו מחלקים בכל חודש מעל 120,000 ספרים, תכפילו בשמונה, תדעו כמה אנחנו מחלקים, שמונה ספרים לכל ילד.

פאטמה קאסם: אז זה הפרויקט שאנחנו מובילים אותו ב-3,000 גנים.

פאטמה קאסם: במדינה יש לנו 35,000 גנים, מתוכם 3,000 גנים מקבלים ספרים.

פאטמה קאסם: יש לנו רק 500 גנים שלא מקבלים, שזה במוכר הלא רשמי, שזה עמותות שהם צריכים לשלם את החלק שלהם, שזה 10 שקלים ספרים ועדיין העמותות מתקשות לשלם את זה.

פאטמה קאסם: אני חושבת ששם אנחנו צריכים לטפל, אבל חלק מהם כן עושים את זה.

פאטמה קאסם: עכשיו אנחנו עוברים לעניין השותפים.

פאטמה קאסם: בפרויקט שלנו יש לנו ועדה מקצועית לליווי הפרויקט הזה, שהיא מורכבת מכל השותפים שלנו, יש לנו ועדה ארצית לבחירת הספרים, אריג' בתוך הוועדה.

פאטמה קאסם: בתוך הוועדה יש לנו סופרים, יש אנשי מקצוע מהאקדמיה, יש גננות, מפקחת היה וויתרנו על זה, אבל יש אנשי מקצוע בשמונה חברי הוועדה, יש סטודנטיות בוועדה והם בוחרים ספרים, מגישים אותם למשרד החינוך, אנחנו עוברים על הספרים, בודקים אותם ואחר כך אנחנו מאשרים.

פאטמה קאסם: להגיד את האמת, גם לאחר שאנחנו מאשרים דיברו פה על ליווי ותמיכה בסופרים.

פאטמה קאסם: אני אישית מזמינה סופר שיש לו רעיון, מביאה אותו, אנחנו מקבלים ספרים לפעמים ככה על נייר, נכון?

פאטמה קאסם: על נייר, טקסט ככה, ואני לוקחת אותו ואם הרעיון שם חי, נושם, מתאים לגיל הרך, אני אומרת 'אנחנו לוקחים' ואנחנו מתחילים ללוות את הסופר מהרגע שהוא כתב.

פאטמה קאסם: מהא, אם את רוצה, בבקשה תקשיבי, אנחנו ניתן לך, לכל מי שרוצה, בכל המדינה, שיש לו יוזמה.

פאטמה קאסם: בבקשה, משרד החינוך, יש לו את היכולת לאפשר לכל מי שכותב.

פאטמה קאסם: אנחנו מלווים ברמת כתיבה, עריכה, איורים, הכול, עד שהספר נולד.

פאטמה קאסם: השנה היה לנו ספר ייחודי, שאני חייבת לספר עליו, קוראים לו 'יתרת טייר', הספר הזה הוא רעיון שלי אישית.

פאטמה קאסם: אני הייתי בלוד, ילדים, סיפרו להם בגיל חובה על חמישה בלונים, שהבלון עף עד השמים ואני שאלתי את הילדים בלוד, 'לאן הבלון הגיע?' אמרו לי 'עד השמים', הבלון הגיע עד השמים, אז אני אומרת להם 'הבלון הסתכל למטה, ראה כיפת זהב.

פאטמה קאסם: ילדים, מה הוא ראה?', היה קושי לילדים לדמיין איפה הבלון ואז הגעתי עם הילדים, 'ראה סבתות עם ילדים, ראה אנשים שבאו להתפלל', לקחתי את הילדים למקום, 'אה, בילקודס, בילאקצה'.

פאטמה קאסם: אחר כך אמרתי 'באה רוח, לקחה אותו, ראה ים', עד שלקחתי אותם ליפו והיה להם קשה, אמרתי 'ראה אבולעפיה', אמרו 'אה, ביפו'.

פאטמה קאסם: ואז אמרתי חייבים ספר על מקומות בארץ שהילדים שלנו יידעו.

פאטמה קאסם: השנה היה 70 שנה למדינת ישראל, אני לקחתי את הספר בהקשר הזה.

פאטמה קאסם: אז תראו עד איזה פתיחות יש במשרד החינוך.

פאטמה קאסם: באמת, לא ממקום של הגנה - - -

מסעוד גנאים: הכוונה איך, פאטמה?

מסעוד גנאים: משום שאת מהווה לנו דוגמה שאתה יכול להיות כפוף למשרד החינוך, אבל את הייחוד שלנו, הערבי הפלסטיני - - -

פאטמה קאסם: זה הייחודי.

פאטמה קאסם: אין.

פאטמה קאסם: אין.

פאטמה קאסם: הזמנתי סופרים וסופרות שיבואו בהצעה - - -

מסעוד גנאים: 70 שנה למדינת ישראל, אני - - - אמרת איך - - -

פאטמה קאסם: כן, אתה בטח קראת את הספר.

מסעוד גנאים: נכון, ראיתי אותו.

פאטמה קאסם: ספר מקסים.

פאטמה קאסם: הזמנו את נביהה ג'בארין והיא כתבה את הספר, אחר כך לקחנו את המנגינה של "יתרת טייר", שהיא הכי פלסטינאית, כולם כולם שמעו את "יתרת טייר", והרכבנו על זה ספר עם שירה והילדים שרו אותו: (תרגום חופשי מהשפה הערבית) "יתרת טייר, קח אותי לסיור בארצי, כדי לבקר בכפרים והערים".

פאטמה קאסם: כל ילד אז אומר את השם של היישוב שלו (תרגום חופשי מהשפה הערבית) "אני מתחיל בנצרת היפה, שמכל העולם אני לא מקבל זולתה" ואז הילד יוצא ומטייל בנצרת, חיפה, עכו, רמלה, אום אל פחם, הנגב.

ג'אלב ענאבסה: אבל מה - - - 'יתרת טייר'?

פאטמה קאסם: יש שם עד היום - - -

קריאה: לא, זה שיר שכולם ישירו.

פאטמה קאסם: לא, אני מתייחסת לנושא של הסופרים.

פאטמה קאסם: אתם יכולים לעבור על כל התכנים.

פאטמה קאסם: פרופ' ג'אלב, אני ממליצה - - -

ג'אלב ענאבסה: לא, זה בסדר, אני מכבד את זה.

פאטמה קאסם: אני ממליצה שגם תקראו כהורים את הספרים.

פאטמה קאסם: זה מה שחשוב.

פאטמה קאסם: אני הבאתי דוגמה של ספר אחד.

פאטמה קאסם: עכשיו תן לי, אני אסגור את זה ואתה תשאל.

פאטמה קאסם: זה מה שחשוב לי, שאנחנו מלווים את הסופרים ואנחנו לא נותנים לסופרים לכתוב, כאילו אם אנחנו יודעים שיש לנו רעיון אנחנו עושים את זה.

פאטמה קאסם: זה דבר אחד בעניין הוועדה.

פאטמה קאסם: בעניין ההובלה של התכנית, התכנית מובלת על ידי מפקחות של משרד החינוך בשטח, על ידי המדריכות, על ידי המובילות, על ידי הגננות.

פאטמה קאסם: אנחנו עובדים עם ההורים, בכל גן לפחות שלוש פעמים בשנה ההורים מגיעים, עוברים עם הגננת על הספרים, מיידעים את ההורים איזה ספרים השנה אנחנו הולכים לקרוא, מה יהיה בהם, ההורים חוגגים את פתיחת התכנית, ההורים סוגרים עם הגננת את הספרים.

פאטמה קאסם: הכול ההורים איתנו כשותפים.

פאטמה קאסם: השנה יש לנו משהו ייחודי בנגב, דיברו על הנגב, יש לנו 50 קבוצות של הורים במסגרת תכנית אתגרים, כשאנחנו עובדים עם ההורים ישירות, על שני נושאים עיקריים, שציין אותם מר אחמד ג'בארין.

פאטמה קאסם: הוא דיבר על הפתיחות, יש לנו כסף שהוקצה למען בטיחות ילדים בדרום, אנחנו עובדים עם 50 קבוצות של הורים, שכל קבוצה כמעט 30 הורים וגם על הספרים.

פאטמה קאסם: אנחנו עובדים ישירות עם ההורים בנושא של הספרים.

פאטמה קאסם: יש לנו גם בנושא הקהילה, הרבה אנחנו עובדים עם הספריות הציבוריות בנושא הספרים שאנחנו מציעים אותם.

פאטמה קאסם: מה בתכנית?

פאטמה קאסם: אמרנו, שני עותקים כל גן מקבל, בכל ספר שיש בגן כל ילד מקבל שמונה ספרים.

פאטמה קאסם: יש לנו אתר אינטרנט שמלווה את התכנית של מכתבת אלפאנוס, ששם אנחנו מעלים כל מיני חומרים שהם לגננות, איך לעבוד עם הספר, מה יש בספר, כל מה שההורים רוצים להתייחס יש לנו אתר.

פאטמה קאסם: יש לנו פייסבוק שההורים עצמם מעלים חומרים, מה הם עושים בספר בבית.

פאטמה קאסם: יש לנו שם דברים, אני ממליצה.

פאטמה קאסם: משהו באמת, הלב נפתח לראות ילדים שקוראים עם ההורים שלהם, לראות אימהות שמדווחות על מה שקורה בתוך הגנים.

פאטמה קאסם: אני חושבת שצריך לדבר על זה.

פאטמה קאסם: יש לנו גם עלון שאנחנו שולחים לגננת.

פאטמה קאסם: בכל חודש שולחים עלון דיגיטלי לגננות מה לעשות עם הספר.

פאטמה קאסם: מה עשינו עד עכשיו?

פאטמה קאסם: יש לנו השתלמות לכל עובדי ההוראה, פתוחה, בנושא השפה הערבית בגיל הרך.

פאטמה קאסם: יש לנו השתלמויות פתוחות בכל ה - - - בפיתוח מקצועי.

פאטמה קאסם: יש לנו הדרכה וליווי אישי לכל גננת שמתקשה.

פאטמה קאסם: אנחנו מתחילים ברמת מדריכות, בכל שנה יש לנו באלקאסמי השתלמות למדריכות על הספרים של אותה שנה, שאנחנו מלווים ומובילים את התכנית.

יוסף ג'בארין: לסיכום.

פאטמה קאסם: אני אעבור לנושא של ההורים, פה דיברו על הורים ואני רוצה להתייחס.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) לאחר מכן ראוויה תשלים.

פאטמה קאסם: כן, סיכום.

פאטמה קאסם: תמיכה בספרות ילדים, אני דיברתי על תמיכה שאנחנו באמת מוכנים.

פאטמה קאסם: נושא של שפה.

פאטמה קאסם: כל ספר שנכתב אני אישית קוראת את הספרים, מציעים לי, אנחנו לוקחים כל שנה לפחות 16, אני קוראת מהוועדה לפחות 30, נכון, אריג'?

אריג' מסארווה: לפחות.

פאטמה קאסם: הוועדה כבר סרקה את כל מה שיש בספר, אני קוראת, אני הולכת ספר ספר.

פאטמה קאסם: פה אני אומרת כגננת, אני חייבת להצהיר, אני גננת במקצוע, אני עבדתי בגן 16 שנה, בתוכי יש גננת ויש ילד ושם הכול אני עושה מתוך הבטן ומתוך הרגשות שלי.

יוסף ג'ומעה: אבל, גברתי, איך את מסבירה את העניין של הפשלה בתוצאות המיצ"ב?

יוסף ג'ומעה: במיוחד בבתי הספר היסודיים ובמיוחד במקצועות הליבה.

פאטמה קאסם: היסודיים, ראויה תסביר, אבל אני רוצה שתשמע על הגנים.

יוסף ג'ומעה: אני אשמח מאוד לשמוע, כי הדברים שמסבירים כאן זה - - -

פאטמה קאסם: לא, דקה, דקה.

פאטמה קאסם: אני רוצה לדבר על הגנים, מה אנחנו עושים בגנים, אתה יודע, מר ג'ומעה, שאנחנו שם עובדים בגנים הרבה על אינטראקציות, על שיח, שזו המהות של הגן.

פאטמה קאסם: אנחנו מדברים הרבה עם ילדים, הרבה משוחחים סביב נושאים חברתיים שהילדים חיים בהם.

פאטמה קאסם: אני רוצה לדבר על עוד שתי נקודות לסיום.

פאטמה קאסם: הנגב.

פאטמה קאסם: אמרו על הנגב, אני מתערבת עם כל מי שיושב באולם הזה אם הוא מכיר את הנגב כמו שאני מכירה.

פאטמה קאסם: אני רוצה להגיד, אין 5,000 ילדים שלא במערכת, אחמד, היום נשארו לנו 2,000 ילדים שהם בפזורה, שאנחנו מתקשים להעמיד להם מקומות לקרוונים.

פאטמה קאסם: אתה צודק, אבל השנה לבד פתחנו 40 גנים.

פאטמה קאסם: השנה פתחנו 40 גנים.

פאטמה קאסם: יש לנו היום בנגב 686 גנים.

פאטמה קאסם: אם אתה תבדוק באוכלוסייה, אנחנו עדיין בפיגור של כמעט 40 גן, אבל אנחנו עשינו מאמץ אדיר.

פאטמה קאסם: אני מאלה שמכירה כל חור בנגב, אני מסיירת, אני מכירה את הכול אז אני יכולה להגיד.

ג'מעה אזברגה: בכפרים הבלתי מוכרים - - -

פאטמה קאסם: אני אמרתי, יש לנו עדיין 2,000 ילדים.

פאטמה קאסם: אין לנו היום 5,000.

ג'מעה אזברגה: 2,700.

ג'מעה אזברגה: עמירה חיים פתרה את הבעיה שלהם והשאר עדיין - - -

פאטמה קאסם: כן, 2,000 ילדים.

פאטמה קאסם: אז אני צודקת.

פאטמה קאסם: אני יודעת מה שקורה בשטח.

פאטמה קאסם: דבר אחרון, בנושא הבטיחות יש לנו תכנית - - -

יוסף ג'בארין: זה לא הנושא.

פאטמה קאסם: לא, אבל אני חייבת להגיד.

פאטמה קאסם: בנושא הבטיחות יש לנו, למשרד החינוך, תכנית.

פאטמה קאסם: אנחנו בנינו, אנחנו יוצאים איתה לדרך, בנגב התחלנו השנה, כל הנושא של דריסות של ילדים - - -

קריאה: בשבוע הבא ביום שני יש ועדה מיוחדת לזה, אז שם תרחיבו.

פאטמה קאסם: נכון, יש לנו תכנית.

פאטמה קאסם: בנינו תכנית, אנחנו עובדים על זה.

פאטמה קאסם: אני רוצה עוד פעם פה להודות לשותפים שלנו, לכל מי שבחברה הערבית מוכן להירתם איתנו לשותפות הזאת, אנחנו עם דלת פתוחה.

פאטמה קאסם: החברה הערבית יקרה לי, אני בת החברה, חשוב לי מאוד, קודם כל כערבייה, כגננת וכמפקחת, וכנציגת משרד החינוך.

פאטמה קאסם: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: סעיד יאסין.

סעיד יאסין: קודם כל אני באמת מאמין שאתם עושים עבודת קודש, חברי הכנסת הערביים, כולכם.

סעיד יאסין: אנחנו מאוד מודים לכם על העבודה הזאת, אבל בכל זאת - - -

תמי ברנע: שם ותפקיד לפרוטוקול.

סעיד יאסין: אני מזכיר בסיעת חד"ש בהסתדרות המורים.

סעיד יאסין: שמענו על יוזמות מאוד חשובות ומאוד יפות וכשאני מסתובב בשטח אני רואה דברים אחרים לגמרי.

סעיד יאסין: אין לי טענות כלפי אנשים שעובדים במשרד החינוך במגזר הערבי, כי אני באמת גאה שיש המון מורים ומורות בכל הרמות שהם הכול יכולים, אבל הטענה שלי היא במקום אחר ועכשיו אני אסביר את עצמי.

סעיד יאסין: לנושא שלנו, העניין של ספרות ילדים, אני חושב שבכלל ספרות אמיתית משקפת מציאות אמיתית של הילדים.

סעיד יאסין: השאלה שלי, לכולם, האם באמת ספרות הילדים שלנו היום משקפת את מציאות החיים של הילדים שלנו היום?

סעיד יאסין: אני חושב שאין לכם תשובה.

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) מסחרית.

סעיד יאסין: עכשיו, כשאני רוצה לדבר על הספרות הערבית אני באמת רוצה לדבר בשפה הערבית, ברשות

סעיד יאסין: כם אני עובר לדבר בערבית.

סעיד יאסין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) חברים, לפני שאנחנו מדברים על הספר, מספר הספרים ומספר הכותבים, אנו צריכים לדבר על התכנים.

סעיד יאסין: האם אנחנו המורים, אני אחד מכם, האם באמת יש לנו את החופש המספיק בכדי לבטא את התכנים של התלמידים שלנו?

סעיד יאסין: האם בכדי שיהיה לי תלמיד יוצר ויצירתי, הוא צריך ללמוד אצל מורה יצירתי וחופשי?

סעיד יאסין: איך אנחנו יכולים לדבר עם התלמידים שלנו על ספרות כשאסור לנו ללמד את הספרות של מחמוד דרוויש בבתי הספר שלנו?

סעיד יאסין: על ראשד חוסיין?

קריאות: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אנחנו מלמדים - - -

סעיד יאסין: אנחנו "מבריחים" את זה, לא מלמדים.

סעיד יאסין: לפי המדיניות הרשמית זה אסור.

סעיד יאסין: מה את אומרת לי?

סעיד יאסין: אלה יוזמות פרטיות של מורים בבתי ספר, אני מסתובב בכל בתי הספר - - -

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יש את זה בתוכנית הלימודים החדשה.

סעיד יאסין: המפקחת דיברה על נושא שמאוד מצא חן בעיניי.

סעיד יאסין: אני רוצה לסכם במילה: אני מאשים את המדיניות הרשמית, משרד החינוך וכל המוסדות שקובעים את תוכנית הלימודים והתכנים עבור בתי הספר הערביים.

סעיד יאסין: האשמה היא כלפי אלה ולא כלפי הצוותים שמלמדים.

סעיד יאסין: לפני כמה דקות ואני לא יודע עד כמה שמתם לב, המורה אמרה "לרגל חגיגות ה- 70 למדינת ישראל הוצאנו כך וכך ספרים".

סעיד יאסין: אני רוצה שהבן שלי ידע, לרגל 70 שנים לנכבה, איפה אנחנו עומדים.

סעיד יאסין: אגב, אנו אנשי שלום, אנו רוצים שלום ורוצים שהילדים שלנו יתחנכו על ערכים הקוראים לשלום ולדו קיום.

סעיד יאסין: כשדיברת על הנגב ועל המצב בנגב, האם ילדינו יודעים את הזוועה בנגב ואת התנאים בהם חיים בנגב?

סעיד יאסין: הם לא יודעים כלום, אני מבקר בנגב ורואה, האם התנאים בהם מלמדים המורים הצפוניים שלנו שמלמדים בנגב, האם בתי הספר שם מתאימים להוציא תלמידים יצירתיים כפי שאנחנו מדברים?

סעיד יאסין: התלמידים שלנו מקופחים, אנחנו יש לנו את היכולות, אבל אנחנו מוגבלים, שמים לנו בלמים בפנינו לאן אנו יכולים להגיע.

סעיד יאסין: ותודה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) בוא ניתן לראוויה לדבר, אולי מנקודת מבט שאנו לא מכירים.

יוסף ג'בארין: (ממשיך בשפה העברית) אולי מזווית שאנחנו לא כל כך מכירים אותה, איתנו עורך דין עבאס עבאס, עמותת אלמנארה.

יוסף ג'בארין: אני אשמח, עבאס - -

עבאס עבאס: הנוכחים הלא נמצאים.

יוסף ג'בארין: - - אם תתייחס ספציפית לפרספקטיבה הזאת.

יוסף ג'בארין: יש לנו את הדיון בכנס, אבל כאן נתמקד בסוגיה הספציפית.

פאטמה קאסם: התחלנו לשתף פעולה איתך.

עבאס עבאס: אני רציתי דווקא לשתף איתכם, אבל מחכה להזדמנות שלי בשקט ואתה משאיר אותי עד הסוף, ככה מה שנקרא לדקה ה-90.

יוסף ג'בארין: יש לי רשימה של עוד עשרה אנשים.

עבאס עבאס: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) ראשית כל, יישר כוח.

עבאס עבאס: אני רוצה להגיד שתי מילים בערבית כדי שלא יקרה לי מה שקרה מקודם.

עבאס עבאס: יישר כוח, יוסף תודה רבה על ארגון היום הזה.

עבאס עבאס: (ממשיך בשפה העברית) אני חייב לעבור לעברית כדי להביא את הסוגיה של מה שנקרא המופלים פעמיים, קהילת האנשים עם מוגבלות בתוך החברה הערבית.

עבאס עבאס: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הקיפוח של הקרובים אליך כלפיך, הינו יותר חזק מהשפעת החרב על הנפש.

עבאס עבאס: (ממשיך בשפה העברית) אני אתמקד בעניין הילדים.

עבאס עבאס: אני בתור ילד זוכר את עצמי, לולא התמיכה בתור אדם לקוי ראייה, התמיכה המאוד הדוקה של ההורים שלי, לא הייתה לי את הגישה לספרות.

עבאס עבאס: לכן לשמחתי כשגדלתי ונהייתי עורך דין ויזם חברתי והקמתי את ספריית אלמנארה, שהוא פרויקט הדגל, אמרתי לעצמי, וואו, באמת יש חוסר נגישות של ספרות לקהילה שהיא לא 1% ולא 2%, אנחנו מדברים על בערך בין 25% ל-30% מהילדים בחברה הערבית שיש להם מוגבלות, בעיקר מוגבלות בראייה, מוגבלות בקריאה, לקות למידה וכל המוגבלויות השונות.

עבאס עבאס: לכן, מתוך יוזמה פרואקטיבית מהחברה הערבית צץ הרעיון איך ננגיש את הספרות לילדים האלה ואכן פה אני חייב לציין, עשינו כל מיני פגישות, גם עם ראויה וגם עם גב' פאטמה, ואני בעצמי פניתי לקרן המממנת של מכתבת אלפאנוס כדי שייתנו לנו את ההזדמנות להנגיש את מכתבת אלפאנוס לילדים שאין להם גישה ואין להם יכולת לקרוא את הסיפורים ולכן אנחנו עושים את זה.

עבאס עבאס: אנחנו עושים את זה באמצעות התקציבים של ספריית אלמנארה, שבעיקרה היא משרד התרבות, ולא באמצעות תקציבים של משרד החינוך עצמו, שלטעמי זו אחריותו המוחלטת לעשות את ההנגשה של הסיפורים הללו.

עבאס עבאס: אגב, עלא, אנחנו פנינו גם למרכז הספריות והסופרים כדי להנגיש וגם נעשה את זה איתם.

עבאס עבאס: פה הקריאה שלנו איך המדינה ואתם, בתור חברי כנסת, תהיו יותר פרואקטיביים ולא רק לדבר על 'תנו לנו זכויות', אלא תנו לנו זכויות ספציפיות, גם ברמה של הזכות התרבותית.

עבאס עבאס: אני אעבור לזה שאני חוקר משפטן, התזה שלי הייתה על זכויות החינוך של המיעוטים, אז חשוב מאוד שכל קבוצה וכל מיעוט יתחנך בהתאם לתרבות שלו.

עבאס עבאס: אני מצטרף לכל אלה שאמרו לגבי אם אנחנו מתרגמים או עושים התאמה תרבותית או תומכים בסופרים מקומיים, שבאמת יביאו סיפורים, מה שנקרא מלח הארץ, מלח החברה הערבית, שהם יהיו כל כך מותאמים לחיים שלנו, לנרטיב הלאומי הספציפי הפלסטיני שלנו.

ג'אלב ענאבסה: יש תמיכה ממשרד התרבות, אבל אני לא יודע איזו תמיכה זאת, שמקבלים הסופרים הערביים בישראל, לפי איזה קריטריונים אני מתכוון, ואני לא רוצה להרחיב.

עבאס עבאס: משפט אחד.

עבאס עבאס: אני מקווה שהחברה הערבית, עכשיו אני אומר את המסר לחברה הערבית, תיקח יותר אחריות כי אני מאמין באמצעות הקריאה, החל מגיל מאוד מאוד צעיר, אפשר לבנות אדם.

עבאס עבאס: אני אומר את זה ומעיד על עצמי בתור תולעת ספרים, הקמנו את ספריית אלמנארה, אני מקווה שכולכם תצטרפו לכנס ואז אספר בפירוט על ההישגים האדירים של הפרויקט.

עבאס עבאס: בזכות הקריאה אפשר לבנות בני אדם ובני האדם יהיו מנהיגים.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: מוחמד פדילי.

מוחמד פדילי: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח.

מוחמד פדילי: אני מוחמד פדילי, מהנדס תוכנה ועיתונאי ואני מודה לכם שהזמנתם אותי להתארח כאן אצלכם.

מוחמד פדילי: יש שלושה נושאים מאוד חשובים לתלמידי בתי הספר: נושא ראשון הוא טכנולוגיה, כשילד בכיתה א' הולך עם אייפון שעולה 7000-8000 שקלים.

מוחמד פדילי: נושא שני הוא העוני וזה הנושא הכי חשוב, כשבמהלך חודש הרמדאן, הרבה מורים דיברו אותי וביקשו ממני להגיש עזרה במהלך הרמדאן, יותר מארבעה מורים פנו אלי, ואני ראיתי בעיניים שלי את העוני, עוני במובן שאין להם מה לאכול בבית, לתלמידים.

מוחמד פדילי: אחת מהם בכיתה י"א, בחורה מתבגרת שאין לה איך לאכול לחם.

מוחמד פדילי: בעיה רצינית שאין בקרה על העניין הזה.

מוחמד פדילי: יש הרבה מוסדות שאוספים כספים ולא מפנים, כי אין בקרה, אל התלמידים שמאוד צריכים את הכסף וזה דבר המשפיע על התלמידים.

מוחמד פדילי: כי התלמיד הזה, בכיתה י"א או בכיתה י', כשאין לו לחם בבית הוא יצא לגנוב, יידרדר לאלימות, ואת הדבר השלישי כבר שכחתי.

מוחמד פדילי: כשאין בקרה, כל התלמידים עם טלפונים, המורה מסביר בכיתה, והם מחזיקים את האייפון ועסוקים במכשירים ובטכנולוגיה ובפייסבוק וכול'.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

סאלח עבוד: ברשותכם, שמי עבוד סאלח, אני מכפר עילוט.

סאלח עבוד: אני מלא שמחה שאני נמצא היום בכנסת בזכות השפה הערבית והלשון הערבית.

סאלח עבוד: שתיים, אני מודה כמובן לד"ר יוסף על היוזמה, על הרשימה בכלל, על כל היוזמה.

סאלח עבוד: אני לא רוצה להתייחס לכל הדברים שרציתי להגיד, כי אין זמן, אבל אני כתבתי עכשיו משהו בהשראה מהדברים ששמענו וניהלנו ואני רוצה לקרוא את זה בערבית, ברשותכם.

סאלח עבוד: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) "...

סאלח עבוד: אולי הילד יודה לנו, אולי הילד יספר לנו, אם החלומות יילכו לאיבוד, ויצאו הדברים מכלל שליטה.

סאלח עבוד: והיונים יחזרו מהעוני אל החשיבה.

סאלח עבוד: אולי הילד יכתוב אותנו.

סאלח עבוד: ובין אות לאות, תראה שהוא מושך אותנו מחדש.

סאלח עבוד: ואולי אלוהים יחשיב אותנו, אם החדשות והסודות יביאו את ילדתנו, וילד אשר השתלט על המסיבה שלנו.

סאלח עבוד: האם נכתוב?

סאלח עבוד: ואולי נגנה, או אולי נחטוב?

סאלח עבוד: יש מילים וציורים אשר מולידים ילד הרואה את העולם בעיני הצדק והצדקה, הרי כל המזרח, אלוהים, כל המזרח, בעיני הילד והילדה, הוא שינה שהתארכה לה, ושלא נכתוב?

סאלח עבוד: כן נכתוב.

סאלח עבוד: וכן נמחק את פסוק אי ההכרה.

סאלח עבוד: ..".

סאלח עבוד: אני מקווה שהשיר הזה יהיה סיומת נאותה עבור ישיבה זו.

קריאה: (נאמרים דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הלבוש של המורות, זה אחד הדברים שהתלמידים הכי סובלים בגללם.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) זה לא הנושא של הדיון - - -

ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח יוסף על היום הזה וכל הכבוד לכך שזו השנה השלישית ברצף שמקיימים את היום הזה, יום השפה הערבית.

ג'מעה אזברגה: אני חבר הכנסת ג'ומעה אלזבארקה מהנגב והגעתי לכנסת לאחר שהחבר באסל ג'טאס נכנס לכלא.

ג'מעה אזברגה: בכל מקרה, אני מודה עוד פעם ליוסף, על היום הזה.

ג'מעה אזברגה: לדעתי, יש מספר נושאים שאנחנו צריכים לדבר עליהם, קודם כל בכל מה שקשור לתוכנית הלימודים של השפה הערבית.

ג'מעה אזברגה: אני חייב להמשיך בעברית?

ג'מעה אזברגה: (ממשיך בשפה העברית) לגבי התכנים של משרד החינוך, לדעתי אחת הבעיות, בשביל הפרוטוקול, בעניין של התכנים של משרד החינוך, שאנחנו לא שותפים.

ג'מעה אזברגה: יש חוק או חוקה או, תעדכן אותי, יוסף, כמשפטן, ש-25% מהתכנים מותר להורים להתערב.

ג'מעה אזברגה: 25%.

ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) מה התכנים שמותר להורים להתעב בהם?

ג'מעה אזברגה: זה לא קיים אצלנו.

ג'מעה אזברגה: אני שואל את וועד ההורים, האם אתם מתערבים והאם קיים דבר כזה?

ראויה בורבארה: בתכניות לימודים אין חוק כזה, אבל - - -

ג'מעה אזברגה: כן, בתכניות לימודים מותר לנו להתערב.

ראויה בורבארה: לא מותר - - - למי מותר ומה מותר שם.

ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הדבר השני לפי דעתי, הוא הנושא של התרגום בתוכניות הלימודים.

ג'מעה אזברגה: היום אני רואה את התלמיד מקבל ספר שתורגם מהשפה העברית.

ג'מעה אזברגה: ואפילו שהתרגום הוא שגוי בכלל.

ג'מעה אזברגה: במיוחד בכיתות הקטנות, א' וב'.

ראויה בורבארה: ספרי לימוד או ספרות ילדים?

ג'מעה אזברגה: ספרי לימוד, אני מדבר על ספרי לימוד.

ג'מעה אזברגה: לדעתי זה דבר חשוב מאוד וצריך לתרגם את זה בצורה נכונה, לפחות לתרגם את זה בצורה נכונה, אם בכלל.

ג'מעה אזברגה: עוד דבר, לגבי איגוד הסופרים.

ג'מעה אזברגה: יש לפחות שניים, לדעתי שניהם זה לא בריא ולא טוב, זה דבר אחד.

ג'מעה אזברגה: דבר שני, התקצוב והתמיכה במשרד החינוך, לא יודע אם אפשר לעשות את זה גוף אחד על מנת לקבל את התקצוב בצורה המתאימה.

ג'מעה אזברגה: זה גם מהווה אחד מה - - -

ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יש פה משוואה חשובה - - -

ראויה בורבארה: זה למשרד התרבות.

סעיד יאסין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) כשאנחנו מדברים על התכנים, אנו גם מדברים על המטרות.

סעיד יאסין: אני קורא לחברי הכנסת לראות את המטרות.

סעיד יאסין: כשאנחנו באים ללמד היסטוריה, כשמלמדים על קוסטנטינוב, תראו את המטרות הנובעות מהתוכנית לגבי החברה הערבית, ותראו מהן המטרות המופנות לחברה היהודית, מאותו תוכן.

ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יתר על כן מר סעיד, אני חושב שצריך להיות - - - זה דיון ארוך - - -

ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) ישנה משוואה מאוד חשובה, שלפיה: על כל קורא יש 5 משוררים או משוררות.

ראויה בורבארה: זו משוואה מאוד חשובה.

ג'מעה אזברגה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) כאן נכנסת לתמונה וועדת המעקב.

ג'מעה אזברגה: יש צורך להקים וועדה לחינוך בתוך וועדת המעקב.

ג'מעה אזברגה: כדי שתהיה שותפה בקביעת תוכנית הלימודים.

ג'מעה אזברגה: ובמטרותיה כפי שאמר לפני כן סעיד.

ג'מעה אזברגה: ולפי דעתי, זו אחת הסיבות לדרישתנו בעניין האוטונומיה התרבותית לפחות.

יוסף ג'בארין: תודה, ג'ומעה.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אנחנו חייבים להתחיל לסכם, אבל יש כאלה שביקשו - - - עוד שניים.

יוסף ג'בארין: אפילו מייסא ביקשה מוקדם אבל - - - חמש דקות ואנו מסיימים.

יוסף ג'בארין: המשוררת והמורה לשפה הערבית, מייסאא סח.

מיסאא סח: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) תחילה, מבורכים המאמצים ואאחל שתוצאות היום הזה תהיינה מועילות לכולם, במיוחד עבור ילדינו.

מיסאא סח: אני רוצה לדבר על עניין אישי, אבל אני בטוחה שרבים ורבות הם הסובלים מעניין זה.

מיסאא סח: אני מורה ומשוררת, הוצאתי 3 ספרי שירה ו-2 סיפורי ילדים ולאחרונה קיבלתי את פרס היצירה של המשרד לתרבות ולספורט, עבור הפעילויות שאני מקיימת בבית הספר ועבור היצירה בשירה.

מיסאא סח: אני גם קיבלתי לאחרונה את פרס "בוסתן", שהוא פרס הכולל בחירה של 4 משוררים ערבים ו-4 משוררים יהודים, ואנו נמצאים כעת בתקופת מלגה בירושליים, עם ד"ר סאלח עבוד.

מיסאא סח: אני מרגישה שיש לי חלום שיהיה שיר אחד שאני כתבתי בתוכנית הלימודים.

מיסאא סח: אני לא יודעת למה, אבל אני יודעת שרוב תלמידי בית הספר וכל חבריי וחברותיי ורבים אחרים פונים אלי ומבקשים לקבל מהשירה שלי ללמד אותה.

מיסאא סח: השירים שלי הגיעו אפילו עד ירדן.

מיסאא סח: הסיפורים שלי, שאחד מהם מדבר על משחקים אלקטרוניים, ואיך נוכל לאט לאט לגרום לתלמיד להתרחק מהמשחקים האלה.

מיסאא סח: אחד הסיפורים מדבר על איך יכול התלמיד לשמור על סביבה טובה עם עמיתיו לכיתה, איך הוא יאהב את תלמידי הכיתה ואיך הם יאהבו אותו.

מיסאא סח: למה זה נשאר בגדר חלום עבורי?

מיסאא סח: למה אני צריכה להרגיש שאני יכולה להגשים כל דבר, חוץ מזה שאחד השירים שלי ייכנס אל תוכנית הלימודים?

מיסאא סח: אני גם מורה, בכל יום אני קוראת את השירים הנמצאים בתוכנית הלימוד ואני מרגישה שיש הרבה שירים רחוקים עד מאוד מעולמו של התלמיד, בעוד שהנושאים עליהם אני כותבת קרובים מאוד ונידונים בבתי הספר.

מיסאא סח: ניסיתי יותר מפעם אחת.

מיסאא סח: אולי הכתובת שאליה פניתי הייתה שגויה, אני לא יודעת ואני לא מאשימה את אף אחד, אבל הגעתי למסקנה שיכול להיות שישנם דברים הקשורים לפרוטקציה.

מיסאא סח: אני לא רוצה להאשים א אחד.

ראויה בורבארה: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) למי הגעת?

ראויה בורבארה: האם הגעת אליי?

ראויה בורבארה: אני המפקחת על השפה הערבית, ולא קיבלתי ממך אפילו מילה אחת.

ראויה בורבארה: גם אם תגיעי, לנו יש וועדה לבחירת התוכנית.

תמי ברנע: לפחות שמשרד החינוך ידבר בעברית.

ראויה בורבארה: אני אדבר בעברית, אני רוצה שכולם יבינו ולפרוטוקול.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) נהלה מהגולן מעוניינת להגיד כמה מילים.

יוסף ג'בארין: נהלה ממכללת תל-חי.

נהלא עקאבני: אני שנה ראשונה במכללת תל חי, אני אם לארבעה ילדים.

נהלא עקאבני: כשנכנסתי לפה חשבתי שאתם מדברים על זכויות הילד של החופש לשחק, לא על ספרות.

תמי ברנע: אבל זה היה הדיון.

תמי ברנע: סליחה שאני מתערבת, אבל הדיון היה על ספרות ילדים.

נהלא עקאבני: אוקיי, בגלל הספרות אני רציתי לומר שאלפאנוס - - - אני סייעת בגן ילדים כבר עשר שנים, אני יודעת - - -

פאטמה קאסם: יופי, את מכירה את הספרים.

נהלא עקאבני: אני יודעת, מכירה את הספרים, הם מאוד יפים ומאוד מעניינים את הילדים.

נהלא עקאבני: זה מעולה, שילד יכול לקרוא.

נהלא עקאבני: אפילו שאנחנו כל הזמן היינו קונים את הספרים האלה כי בגנים שלנו אין תקציבים, אין אפילו לשחק, להיות שם הרבה ספרים, רק כשיש גננת שיש לה יוזמה להביא את הספרים האלה, כי הילדים ממש אוהבים את הספרים האלה.

נהלא עקאבני: אני תומכת וכל אחד תומך בזה, זה עושה הרבה אושר לילדים.

נהלא עקאבני: יש הרבה ילדים שמאוד - - - מהילדה שלי אני מכירה מה זה שיהיה בגן ספר ושגננת מתייחסת, קודם כל שתספק לילדים את ההבנה ואת התמיכה הזאת, לא רק בשפה, בספר, לתת לו כל מה שאפשר, אפילו שאין בגנים את כל המשחקים, היא מאפשרת לו להשתפר, אפילו שאצל ההורים שלו אין.

נהלא עקאבני: יש ילדים שאין להם למי להגיד או לספר.

נהלא עקאבני: אז אם אתם חושבים, לא רק על צוות של גנים מוכשרים, שיהיו לא ליד השולחן, להיות מול העיניים של ילד ולהבין מה הוא צריך ואם אנחנו מספקים לו את התחושה הזאת, לשחק ולדבר ולתת לו את החופש לייצר.

נהלא עקאבני: אם ניתן לו את זה אז זה משפיע.

יוסף ג'בארין: תודה, נהלא.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אסמהאן את רוצה להוסיף משהו?

אסמהאן ג'באלי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) מספר מילים על נושא מסויים שאדבר עליו בהרחבה במהלך הכנס, שהוא החינוך המיני בספרות הילדים.

אסמהאן ג'באלי: אף אחד לא נגע בזה ואם יש מישהו כזה, הרי אלה הספרים שעוררו רעש גדול מאוד מהצד היותר שיווקי.

אסמהאן ג'באלי: סופרת, שאני לא יודעת איך אבל זה קשור בדעות אישיות, כתבה על הנושא באחריותה המלאה, זה כן נרכש, כלומר הדבר היה יותר מסחרי ולא היה בהתאם לאיכות ולחשיבות.

אסמהאן ג'באלי: נקודה חשובה ביותר שנתייחס אליה, היא החינוך המיני בספרות הילדים ואפשר שבמהלך הכנס אני אתייחס יותר בהרחבה לעניין.

אסמהאן ג'באלי: יישר כוח.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) הערה אחרונה, הזמן רץ לנו.

לואי ותד: חבל, יש לי המון מה להגיד.

לואי ותד: קוראים לי לואי, אני מוסמך אוניברסיטת תל אביב בחקר תרבות הילד.

לואי ותד: אכן הזכרתם שיש אחריות על ההורים ויש אחריות על משרד החינוך ויש אחריות על בתי הספר.

לואי ותד: זה נכון, ולהתייחס לספרות הילדים רק ככלי חינוכי, אנחנו מפספסים משהו.

לואי ותד: ספרות ילדים היא משהו הרבה יותר מכלי חינוכי, היא גם כלי תרבותי, היא גם כלי שמקנה הון סימבולי והון תרבותי מאוד מאוד חשוב, דברים שבכלל לא הזכרנו אותם.

לואי ותד: דווקא בגלל זה פה אני רוצה להזכיר את הדבר שהתחיל איתו עלא, לגבי המו"לות, אני חושב שפה התפקיד של הכנסת, בחקיקת חוקים, שיתייחסו ישירות לנושא של המו"לות ומה קורה עם המו"לות.

לואי ותד: מו"ל, הוצאה לאור, מו"ל בהגדרתו הוא האדם המשקיע משאבים להבטחת פרסום יצירה והפצתה ובכך העברת הון סימבולי בתוך האוכלוסייה.

לואי ותד: כשאנחנו מדברים על ספרות ילדים אנחנו מדברים על תרבות שלמה שיכולה להשפיע על כל החברה לעתיד וברגע שאין בתוך ההוצאות האלה, לא עורך ספרותי, לא מתרגם, לא מפיץ, לא גרפיקאי, לא מבקר, אף אחד שמגיע מתחום המו"לות אז יש לנו סוחרי ספרות ילדים, אין לנו מוציאים לאור.

לואי ותד: אני חושב שפה בדיוק הבעיה.

לואי ותד: אנחנו יכולים לקרוא להם סוחרים, אנחנו יכולים לקרוא להם גנבים, איך שלא נקרא להם, בינתיים אין לנו הוצאות - - -

קריאה: - - - מעברית לערבית או זה אותו מצב?

לואי ותד: בדיוק, זה מה שכתבתי, עשיתי השוואה בין ההוצאות לאור ובניגוד לענף ההוצאה לאור של ספרות המקור בשפה העברית, אשר נוצרו פה מנגנונים השומרים על איכות ספרותית והקפדה על עריכה, על עיצוב הטקסט, על תרגום, איורים ועל מקצועיות בהוצאה לאור, זה משהו שאין אותו בכלל, בגלל שברגע שמישהו בא ומבקר את ספרות הילדים הערבית אז ישר עוצרים אותו ומפסיקים אותו באמצע.

לואי ותד: כמובן שזו יוזמה מאוד מבורכת של אלפאנוס וגם אני, כחלק ממרכז הספר, אנחנו מנסים לשנות משהו, אבל חקיקה יכולה מאוד לעזור.

לואי ותד: ברגע שאנחנו מחוקקים שספר לא יכול לצאת בלי עריכה ספרותית.

לואי ותד: בוא נתחיל עם הדברים הכי פשוטים, עריכה ספרותית.

לואי ותד: כולם מדברים על עריכה לשונית, אוקיי, עם כל הכבוד לעריכה הלשונית יש גם עריכה ספרותית שהיא מאוד מאוד חשובה ולא פחות.

יוסף ג'בארין: קודם כל תודה.

יוסף ג'בארין: מה שאני יכול להציע, אם תגיש לנו מסמך קצר שבו המלצות בעניין הרגולציה זה יהיה מצוין.

לואי ותד: בבקשה, המסמך מוכן.

יוסף ג'בארין: ואפילו נוכל לדון בו בוועדה ולראות - - -

לואי ותד: אני אשמח מאוד.

יוסף ג'בארין: אבל תשלח כקובץ.

לואי ותד: בשמחה.

יוסף ג'בארין: ד"ר ראויה בורבארה.

ראויה בורבארה: ראויה בורבארה, מפקחת אחראית על הוראת השפה הערבית במשרד החינוך בחינוך הערבי והבדואי מכיתות א' עד י"ב.

ראויה בורבארה: מה שצר לי, שאנשים שהעלו כמה נקודות מנקודת המבט שלהם ועזבו את האולם ולא רוצים לשמוע, כאילו המטרה של היום הזה היא רק להעלות נקודות למרות שלפי דעתי המטרה של היום הזה, ואני מודה לך, יוסף, על היום הזה ועל הדיון שנפתח, שאנחנו באמת נקפיד לחפש פתרונות לכל דבר וסוגיה.

ראויה בורבארה: אז אני קוראת לכל מי שנשאר באולם ולכל אלה שיצאו, אם אנחנו רוצים להציל את החברה שלנו, אז בואו נשלב ידיים ונתחיל עם הילדים הקטנים, ניתן להם את כל מה שמגיע להם בצורה הנכונה והנאותה.

ראויה בורבארה: אני לא רוצה לשאול אתכם מה אתם עשיתם, אני רוצה להגיד לכם מה אנחנו עשינו.

סעיד יאסין: הלוואי שתאפשרי לי להגיד לך מה אני עשיתי, אני והחבר'ה שלי, איפה שאני נמצא בהסתדרות המורים, סיעת חד"ש, שכוללת 5,000 מורים.

ראויה בורבארה: אנחנו משלבים ידיים.

סעיד יאסין: אז עשינו המון המון דברים שבאמת הם עמוד השדרה בעשייה של החינוך הערבי.

ראויה בורבארה: אנחנו משלבים ידיים ואני עכשיו אדבר על מה שאנחנו עשינו.

ראויה בורבארה: ישב פה לפני כמה דקות פרופ' מוחמד אמארה ופרופ' אמארה היה יו"ר ועדת כתיבת תכנית הלימודים לחינוך הלשוני מכיתות א' עד ו'.

ראויה בורבארה: הוא היה יושב ראש הוועדה לכתיבת תכנית הלימודים.

ראויה בורבארה: בתכנית הלימודים ליסודי אנחנו מתווים ראייה, רציונל, מטרות, הישגים נדרשים, אבל לא שמים שם טקסטים ספרותיים מסוימים.

ראויה בורבארה: כל מחבר ספר הוא זה שבוחר את הטקסטים שהוא יעבוד עליהם.

ראויה בורבארה: מה שחשוב זה לא רק התכנים, אלא הקניה ורכישת מיומנויות של המאה ה-21 לילדים.

ראויה בורבארה: לכן אנחנו קראנו לזה חינוך לשוני.

ראויה בורבארה: אנחנו משתתפים בבחינות הבינלאומיות, שדיבר עליהם מסעוד גנאים, אנחנו משתתפים בפירלס לכיתות ד', אי-פירלס, פיזה ואי-פיזה לכיתות י'.

ראויה בורבארה: משם אנחנו למדנו הרבה.

ראויה בורבארה: למדנו על הפיגור, סליחה, על הפיגור של הילדים שלנו מבחינת רכישת מיומנויות העוזרות להם לחיות את העתיד, לחיות את העתיד של המאה ה-21.

ראויה בורבארה: אז מה עשינו שם?

ראויה בורבארה: יש לנו תכנית לימודים חדשה מ-2009, שאנחנו נעדכן עוד מעט ליסודי, יש לנו תכנית לימודים חדשה רק מ-2013 לחטיבת ביניים וחטיבה עליונה, שם אנחנו שילבנו עם הטקסטים הספרותיים גם את הטקסטים העיוניים, כי אם אתה מדבר על שפת אם אתה מדבר על שפת חשיבה, לכן גם בתכנית הלימודים של העל יסודי ושל חטיבת הביניים אנחנו לא המלצנו על טקסטים מסוימים.

ראויה בורבארה: מה שמומלץ מומלץ בתכנית הספרות ובתכנית הספרות יש לנו גם את מחמוד דרוויש, 'אנא יוסוף יא אבי', ו'נחיב אל חיאת', תשמעו ואם אתם יודעים במה מדובר אתם תבינו על איזה שירים.

יוסף ג'בארין: לאיזה כיתות?

ראויה בורבארה: כיתות י' עד י"ב.

קריאה: שם הספר?

ראויה בורבארה: לא בספר.

ראויה בורבארה: יש הבדל בין ספר לבין תכנית לימודים.

ראויה בורבארה: בתכנית הלימודים של הספרות לחטיבה העליונה מ-י' עד י"ב, יש לנו ראשד חוסיין, יש לנו אמיל חביבי, יש לנו פדואה טוקאן.

קריאה: מי בוחר?

ראויה בורבארה: הייתה ועדה, ועדה שעבדה כמה שנים ובחרה - - -

יוסף ג'ומעה: השאלה שלה מי היה בוועדה?

יוסף ג'ומעה: מי הם האנשים?

ראויה בורבארה: תפתחו את תכנית הלימודים של הספרות הערבית, חטיבה עליונה, בדף הראשון יש לכם את כל האנשים, פהד אבו חדרה, מחמוד אבו פאני, סלמאן פרג', נביה קאסם.

קריאה: אנשים שלנו.

ראויה בורבארה: כולם אנשים שלנו, כולם אנשי אקדמיה ואנשי שדה ואנשי משרד החינוך.

אסמהאן ג'באלי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) חסרים לנו מבקרי הספרות הערבית, שזו נקודה חשובה ביותר.

ראויה בורבארה: נכון, אין לנו ביקורת ספרותית, אני מסכימה.

ראויה בורבארה: אני דיברתי על זה גם בוועדה הראשונה, אין לנו ביקורת ספרותית אקדמאית.

ראויה בורבארה: איפה האקדמיה ללשון הערבית?

ראויה בורבארה: איפה שתי האקדמיות?

ראויה בורבארה: אני ראיתי את פרופ' ג'אלב ענאבסה, אבל אני לא יודעת אם הוא מייצג את עצמו או מייצג את האקדמיה או מייצג את האקדמיה ללשון ערבית באלקאסמי, אני לא הבנתי איפה האקדמיות, איפה האנשים שחייבים להיות בדיון הזה ולהשפיע.

ראויה בורבארה: אז בקשר לתכניות הלימודים כל מי שרוצה שיפתח בגוגל וירשום 'אלמנטאר' (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) מהמילה "נאטור" (שומר).

ראויה בורבארה: נאטור כי אנחנו השומרים על השפה הזו בארץ הזו, ואלמנטאר הוא המקום בו יושב הנאטור (השומר).

ראויה בורבארה: (ממשיכה בשפה העברית) אז כל מי שרוצה לקרוא ולעיין בתכניות הלימודים שלנו שירשום בגוגל 'אלמנטאר' בערבית, שיפתח את אתר אלמנטאר, תכניות לימודים ליסודי, תכניות לימודים לחטיבת ביניים, תכניות לימודים לחטיבה העליונה, דפי עבודה, ספרים מאושרים והכול.

ראויה בורבארה: בקשר לאישור ספרים.

ראויה בורבארה: קודם כל יש מחלקה במזכירות הפדגוגית, יש מחלקה במשרד החינוך שקוראים לה 'המחלקה לאישור ספרי לימוד'.

יוסף ג'בארין: לא נוכל להיכנס לפירוט.

ראויה בורבארה: לא, ספרי לימוד.

ראויה בורבארה: בקשר לספרות ילדים יש לנו את הוועדות שלנו, שדיברה עליהן פאטמה, אני לא אחזור ואדבר עליהן.

ראויה בורבארה: בקשר לספרות ילדים, מה שיש עכשיו בספרות המקומית זה ספרות שחייבת עוד הרבה הרבה, יש מה לטפח שם, מי האחראי על טיפוח ספרות ילדים מקומית?

ראויה בורבארה: אני לא יודעת, אבל מה שאני יודעת זה שאנחנו לא יכולים לקחת ספרים מהעולם הערבי בגלל הנורמליזציה, הם מסרבים, לכן אנחנו, לא במקומי ולא בערבי, פונים לעולמי ומשם אנחנו בוחרים ואנחנו מתרגמים.

ראויה בורבארה: הנה, יושבת פה אמא ויושבות מורות ויושבת מנהלת בית ספר, שכולם יעידו על הספרים שאנחנו מחלקים גם לכל תלמיד מכיתות א' ו-ב', יש לנו את ספריית אלפאנוס, אנחנו נותנים לכל תלמיד בכיתה א', לכל תלמיד בכיתה ב', ארבעה ספרים במשך השנה.

ראויה בורבארה: אני מקווה שמי שאפשר שיעזור לנו ויתרום, שאנחנו נמשיך את הפרויקט הזה גם לכיתות ג' ו-ד', אנחנו מוכנים.

יוסף ג'בארין: לסיכום.

ראויה בורבארה: מצעד הספר, הנה, כל המורות והמנהלות יעידו על מצעד הספר, יש לנו ועדה שבוחרת ספרים.

ראויה בורבארה: כל מי שרוצה שהספר שלו ייכנס למצעד הספר שיגיש אותו.

ראויה בורבארה: אם אתם לא מגישים אי אפשר לדעת.

ראויה בורבארה: אם אתה לא ממלא פיס איך תרוויח?

אסמהאן ג'באלי: השאלה, אם ממלאים האם זה - - -

ראויה בורבארה: לא, אסמהאן, תודה לך שאמרת, אם ממלאים אולי לא יזכו כי יש קריטריונים לבחירת ספרים.

ראויה בורבארה: אנחנו בודקים תכנים, אנחנו בודקים ג'נדר, אנחנו בודקים הכול.

ראויה בורבארה: יש לנו ספריות כיתתיות, בכל כיתה.

ראויה בורבארה: אגף חינוך יסודי לפני שנתיים, שלוש שנים, העביר לכל כיתה בישראל מארז של כ-50 ספרים לכל כיתה, שיבנו ספרייה כיתתית, אז יש לנו ספריות שם ואנחנו מעבירים ווטסאפ שבועי, בטלפון, לכל רכז בשפה הערבית בבתי ספר יסודיים ובבתי ספר על יסודיים, בווטסאפ הזה אנחנו רושמים על כל המשוררים שלנו, על סעאד קרמאן, על אמיל חביבי, על - - - על אחמד חוסיין, על ראשד חוסיין.

ראויה בורבארה: אם אתם רוצים, כל הווטסאפים ששלחנו השנה נמצאים גם באתר שלנו.

ראויה בורבארה: אני ממליצה שתיכנסו ותסתכלו מה יש שם.

ראויה בורבארה: אני מבקשת פה משהו מאוד חשוב, לסיכום, איך אנחנו יכולים לשלב את ההורים בכל מה שמתרחש.

ראויה בורבארה: ההסתדרות, כן יש להם יד, אנחנו, כן יש לנו יד, איך אנחנו באמת יכולים לשלב את ההורים, סדנאות סינכרוניות, לא יודעת מה, מה אפשר לעשות כדי לשלב את ההורים.

קריאה: דרך ועד ההורים.

יוסף ג'ומעה: סליחה, אדוני, שאלה קצרה.

יוסף ג'ומעה: האם יש התייחסות לעניין של תוצאות המיצ"ב, לפשלה בתוצאות המיצ"ב?

יוסף ג'ומעה: מה ההיערכות שלהם ומה התכניות.

ראויה בורבארה: תודה, תודה, תודה.

יוסף ג'ומעה: כי זה מאוד חשוב.

יוסף ג'בארין: שני משפטים, ראויה.

ראויה בורבארה: כן.

ראויה בורבארה: קודם כל אני רוצה להודות לעבאס עבאס, שפתח לנו את ספריית אלמנארה עם אלפי ספרים, יותר מ-5,000 ספרים שהתלמידים יכולים לפתוח ולשמוע בערבית.

ראויה בורבארה: אז תודה לך, עבאס.

ראויה בורבארה: לכל בתי הספר הערביים בכל המדינה.

ראויה בורבארה: בקשר לבחינות המיצ"ב, אני רוצה להודות לך שהזכרת לי.

ראויה בורבארה: אנחנו שינינו את מבנה הבחינה, העלינו את רמת קריאת הטקסטים ולמרות זאת יש לנו הישגים יותר טובים, כי יש לנו שיטות חדשות, תכנית לימודים חדשה, ספרים חדשים, שיטות חדשות להוראה, מפקחת חדשה.

יוסף ג'ומעה: אנחנו מקווים לטוב.

יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) שתי דקות.

יוסף ג'בארין: קודם כל יישר כוח ותודה רבה.

יוסף ג'בארין: (ממשיך בשפה העברית) אז קודם כל תודה לכולם.

יוסף ג'בארין: אני מתחיל מההמלצה האחרונה, כשגם שרף, יו"ר ועדת המעקב, נמצא וגם ראויה ופאטמה, שאנחנו מסכימים על שולחן עגול של המשך דיון במסגרת גם ועדת המעקב.

יוסף ג'בארין: יש את ההמלצות לעניין הגדלת התמיכה, גם של משרד התרבות וגם של משרד החינוך וכמובן סוגיית הזיופים וקריאה למשרד לבטחון פנים לפעול בנושא.

יוסף ג'בארין: פרויקט אלפאנוס זכה לשבחים כאן וההמלצה היא להרחיב את הפרויקט הזה.

יוסף ג'בארין: ושוב, אנחנו מפנים להמלצות, שנתחבר אליהם גם בוועדת המעקב.

ראויה בורבארה: יוסף, עוד המלצה שאולי תצא מפה, שיאסרו על ספרים וספרות ילדים לא מאושרת על ידינו להיכנס לבתי הספר.

יוסף ג'בארין: טוב, זה צריך רגולציה, לא נוכל לפעול בלי המלצות.

יוסף ג'בארין: שוב תודה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות באופן מיוחד, פעם ראשונה מאז שאני בכנסת ששני ההורים שלי נמצאים בדיון בכנסת, אז תודה גם להם ויישר כח.