ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1116, 2018-07-24 14:00

משה גפני: אני פותח את ישיבת הכספים.

משה גפני: על סדר היום דיווח רשות ניירות ערך לגבי השינוי המבני בבורסה.

משה גפני: יש כאן כמה הצעות של חבר הכנסת מיקי לוי.

משה גפני: ביקש חבר הכנסת מיקי לוי והעניין הזה נסחב זמן רב שלא באשמתנו וגם שלא באשמתכם.

משה גפני: אנחנו רוצים דיווח של הרשות לניירות ערך לגבי השינוי המבני בבורסה ולאחר מכן דיווח הרשות לניירות ערך על הקלות בהגשת דוחות רבעוניים, שזה דיון מעקב, גם לפי בקשתו של חבר הכנסת מיקי לוי.

משה גפני: בבקשה, ענת גואטה, יושבת ראש הרשות לניירות ערך.

ענת גואטה: תודה רבה.

ענת גואטה: שלום לכולם.

ענת גואטה: תהליך השינוי המבני בבורסה הושלם לאחרונה.

ענת גואטה: מטרת השינוי הייתה להפוך את הבורסה לגוף הרבה יותר תחרותי, הרבה יותר יעיל, ולגוף שפועל למען הפיתוח העסקי שלו באופן שבו למעשה תופרד החברות בבורסה מהבעלות.

ענת גואטה: למעשה העדכון שאנחנו מחויבים לתת הוא בתקופה של ארבע שנים מיום התחילה, אחת לשנה יושב ראש הרשות צריך לדווח לוועדת הכספים על חמישה נושאים.

ענת גואטה: הנושא הראשון הוא היישום של החוק וההסדר של הקצאת המניות.

ענת גואטה: הנושא השני הוא שיעור אחזקת המניות בידי חברי הבורסה לאחר הסדר הקצאת המניות.

ענת גואטה: הנושא השלישי הוא האם נדרש שיעור אחזקה נמוך יותר מחמישה אחוזים פר חבר, בידי חברי הבורסה.

ענת גואטה: הנושא הרביעי הוא נושא של האם הצטרפו חברים חדשים לבורסה.

ענת גואטה: הנושא האחרון, החמישי, הוא האם פחתו העמלות הנגבות על ידי חברי הבורסה לעומת העמלות שנגבו ערב יום התחילה.

ענת גואטה: ברשותך, אני אתייחס בקצרה לנושאים האלה.

ענת גואטה: לגבי הנושא הראשון, היישום של החוק לרבות הסדר הקצאת המניות.

ענת גואטה: בעצם הוראות המעבר קובעות שבתוך ארבעה חודשים מיום פרסום החוק, הבורסה תגיש הצעה בנוגע לאופן הקצאת זכויות למניות בין חבריה ותגיש לבית המשפט בקשה להורות על כינוס אסיפה לאישור ההצעה.

ענת גואטה: אכן תכנית כאמור הוגשה וב-7 בספטמבר 2017 אושרה על ידי בית המשפט.

ענת גואטה: הקצאת המניות בין חברי הבורסה נעשתה על פי מודל כלכלי שנועד לשקף את חלקם של החברים בבעלות על הבורסה, בהתאם לתרומתם ליצירת הערך הנוכחי של הבורסה.

ענת גואטה: הצעת ההסדר ואופן ביצועו.

ענת גואטה: הבורסה למעשה הקצתה לחברי הבורסה 94 מיליון מניות רגילות לפי טבלת הקצאה שנקבעה.

ענת גואטה: הבורסה הקצתה לנאמן עבור העובדים שישה מיליון מניות שהן בעצם מרכיב תגמול לעובדים בהתאם לרשימת הזכאים שהוגשה לדירקטוריון הבורסה על ידי נציגות העובדים.

ענת גואטה: למעשה היו שלוש השפעות של ההסדר על חברי הבורסה.

ענת גואטה: הדבר הראשון הוא שחברי הבורסה למעשה הפכו להיות בעלי מניות בבורסה וזאת הייתה אחת המטרות היסודיות של השינוי המבני.

ענת גואטה: הנושא השני הוא שבוטלו המנגנונים הייחודיים למינוי דירקטורים הנבחרים בבורסה על ידי חברי הבורסה והצמדתן של הזכויות למינוי דירקטורים לכמות האחזקה בהון המניות של הבורסה בידי החברים.

ענת גואטה: השקעה שלישית היא למעשה ביטול של המגבלות ההוניות כך שהתאפשרה חלוקת דיבידנדים לבעלי המניות בבורסה, מה שלא היה קיים קודם לכן במבנה ההתאגדות הקודם.

ענת גואטה: ב-6 ביולי 2018 נכנסו לתוקפן הוראות ממשל תאגידי שקבועות בתיקון לחוק ובהתאם לכך חדלו מלכהן בדירקטוריון של הבורסה שבעה חברי דירקטוריון מקרב החברים, חמישה מהם מקרב הבנקים והשניים האחרים מקרב החשבים, חברים שאינם בנקים.

ענת גואטה: הרכב הדירקטוריון על פי התיקון לחוק יכלול לא יותר מ-15 דירקטורים ורוב בלתי תלוי.

ענת גואטה: למעשה לאחר הסדר הקצאת המניות לגבי שיעור אחזקת המניות בידי חברי הבורסה, אפשר לראות שיש לנו חמישה בנקים שמחזיקים מעל 5 אחוזים מהון הבורסה, וחברי בורסה שאינם בנקים ועוד בנקים קטנים שמחזיקים באחוזים שהם נמוכים מ-5 אחוזים.

ענת גואטה: טבלת ההקצאה המפורטת כאן ואפשר יהיה להעביר לכם אותה, אם תרצו לראות אותה באופן מפורט.

ענת גואטה: בנוגע להצעת הבורסה לרכישת מניות מחברי הבורסה, למעשה זה התהליך שאנחנו נמצאים בו כעת, ב-28 בדצמבר 2017 הבורסה פנתה לחברי הבורסה בהצעה למכור את מניותיהם לפי שווי של 500 מיליון שקלים שמשקף בקירוב את הונה העצמי של הבורסה.

ענת גואטה: חברים קיבלו פרק זמן של כשלושה שבועות להיענות להצעה ובהתאם לתנאי ההצעה, במקרה של היענות מלאה או חלקית, הבורסה קיבלה פרק זמן של שלושה חודשים לנהל תהליך של איתור רוכשים או רוכש למניות הבורסה מקרב גופים בינלאומיים שמעוניינים בכך.

ענת גואטה: בתום פרק הזמן שנקבע לחברי הבורסה להיענות להצעה לרכישת מניותיהם, התקבלה היענות מקרב הבנקים של כ-72 אחוזים ממניות הבורסה ובאותה נקודת הזמן למעשה הבורסה החלה בתהליך איתור של רוכשים לאותן מניות.

ענת גואטה: במסגרת התהליך הזה הבורסה פנתה לבורסות מובילות בעולם, חלק מהן הגישו הצעה ראשונית לרכישת שליטה בבורסה.

ענת גואטה: בנוסף ניהלה הבורסה דיונים עם משקיעים פיננסיים בינלאומיים שפנו והביעו עניין לרכישת המניות.

ענת גואטה: ב-16 באפריל 2018 אישר דירקטוריון הבורסה התקשרות בהסכם עם קרן גידור בשם מני קיי פרטנר.

ענת גואטה: על פי ההסכם יתרת המניות, כ-52 אחוזים, יימכרו למשקיעים נוספים מלבד מני קיי והמניות יוחזקו כך שכל משקיע יחזיק באופן ישיר במקסימום 4.99 אחוזים ממניות הבורסה והיתרה, שלא תפחת מ-30 אחוזים, תוחזק למעשה על ידי נאמן שיתמנה על ידי הצדדים להסכם הנאמנות.

ענת גואטה: המתווה הזה נועד להבטיח שהבורסה תוכל לקדם הצעת מכר של מניות הבורסה לציבור בשיעור של לפחות 30 אחוזים ממניות הבורסה ובימים האלה רשות ניירות ערך, שלמעשה הוסמכה על ידי החוק לתת היתר אחזקה למשקיעים, בוחנת את מתווה העסקה בהתאם לסמכותה ואנחנו בעצם מבצעים תהליך של בדיקה ופיט אנד פרופר לאותם משקיעים.

ענת גואטה: לגבי שיעור אחזקת המניות בידי חברי הבורסה אחרי מימוש מבנה העסקה שתיארתי, למעשה אחרי מימוש מתווה העסקה, האחזקות בידי הבנקים שהחזיקו למעלה מ-5 אחוזים קודם לכן, אנחנו נישאר למעשה עם שלושה בנקים שיחזיקו כ-4.9 אחוזים וכל היתר יחזיקו פחות מכך, כך שהתכלית של פיזור האחזקות והעברה שלהן מהבנקים לידי צדדים שלישיים תמומש.

ענת גואטה: אחד הנושאים שאנחנו צריכים לדווח עליו הוא האם נדרש שיעור אחזקה שהוא נמוך יותר מ-5 אחוזים בידי חברי הבורסה.

ענת גואטה: למעשה אפשר לראות שבמידה ומתווה העסקה כפי שתיארתי אותו יתממש, החשש שחברי הבורסה יימנעו מלמכור את האחזקות שלהם לא יתממש כי נישאר עם כמות של שלושה בנקים שלמעשה מחזיקים פחות מ-5 אחוזים ולכן הנושא הזה ייפתר.

ענת גואטה: בנוגע לנושא של הצטרפות חברים חדשים.

ענת גואטה: טרם הצטרפו חברים חדשים מאז תחילת תיקון החוק.

ענת גואטה: בספטמבר 2017 אישרה הרשות תיקונים בתקנון הבורסה כדי להקל בתנאי הכשירות והקבלה לחברות בבורסה והרשות תדון בקרוב בהצעה לתיקון תקנון הבורסה להקלה בדרישות הון מחבר.

ענת גואטה: לגבי הנושא החמישי שהוא הנושא של מה קרה לעמלות שנגבות על ידי חברי הבורסה לעומת העמלות שנגבו ערב יום התחילה.

ענת גואטה: החל מיולי 2018, למעשה החל מהחודש הזה, הבורסה התחילה לפרסם באתר האינטרנט שלה את העמלות שגובים חברי הבורסה מלקוחותיהם ובכלל זה עמלות מסחר ועמלות סליקה וכל שינוי שלהן, כך שאפשר יהיה להשוות בין העמלות לכל משקיע מהציבור.

ענת גואטה: החל מתחילת החודש אפשר לראות באתר האינטרנט של הבורסה קישורים לתעריפונים של כל חברי הבורסה ומחודש אוגוסט הבורסה תפרסם ממש טבלת השוואה שאפשר יהיה לראות בה השוואה בין העמלות העיקריות שגובים חברי הבורסה מלקוחותיהם ביחס לכל החברים.

ענת גואטה: בהתאם לחוק, חלה חובה על חברי הבורסה לציין בפני לקוח שמבקש לפתוח חשבון ניירות ערך, שהעמלות שחברי הבורסה גובים בעד השירות מתפרסמות באתר הבורסה ובמובן הזה צפויה להיות עליית מדרגה ברמת השירות שמקבלים משקיעים מהציבור בכל מה שקשור לפעילותם בבורסה.

ענת גואטה: אם כן, זה הדיווח.

מיקי לוי: ירדו העמלות או עדיין אין לנו נתונים?

מיקי לוי: אתם באתם ולחצתם אותנו לשינוי מבני.

מיקי לוי: הבטחתם לנו הרים וגבעות.

מיקי לוי: עברו שנתיים.

איציק שורקי: לא.

איציק שורקי: החוק נכנס לתוקף באופן מלא לפני שבועיים-שלושה.

מיקי לוי: שנה.

מיקי לוי: אני מתנצל.

איציק שורקי: בחלק מהשינוי המבני הזה חשבנו שזה יכול להגביר את התחרות באופן משמעותי מאחר שאנחנו מפרידים את הבעלות של חברי הבורסה או בעיקר של הבנקים מהבורסה ומביאים בעלות מסוג חדש, מסוג שונה, ופותרים את הבעיה אולי העיקרית של ניגודי העניינים בין חברי הבורסה לבין הבורסה עצמה.

איציק שורקי: הבעיה הזו, אנחנו מאמינים שהולכת להיפתר בעתיד הקרוב מאוד בעסקה שענת דיברה עליה קודם.

מיקי לוי: חשבתי שיקפצו לתוך המקפצה הזאת חברים חדשים שירצו להצטרף אבל עדיין אין.

איציק שורקי: צריך להבין שאלה תהליכים.

איציק שורקי: יש תהליכים.

איציק שורקי: זאת אומרת, הנושא של ניגודי העניינים נפתר.

איציק שורקי: הבעלות מופרדת.

איציק שורקי: הנושא של היכולת של הלקוחות להשוות מחירים הולכת להיכנס לתוקף רק מחודש אוגוסט הקרוב.

איציק שורקי: זאת אומרת, החל מחודש אוגוסט באמת לקוח שיבוא לבנק וירצה לסחור בניירות ערך, הבנק יהיה חייב לומר לו שיש באתר הבורסה טבלת השוואה, הלקוח יוכל לראות ולהשוות מחירים ואולי לבחור ספק אחר לעניין הזה.

איציק שורקי: אנחנו מקווים שזה גם יתרום להגברת התחרות בעתיד.

איציק שורקי: נושא של חברים חדשים, זה גם תהליך שאנחנו מאמינים שלאחר שהבעלות תתחלף וגם בעקבות מהלכים נוספים שהבורסה בעצמה - שנמצאת כאן יכולה לספר – עושה, אנחנו נראה כאן גם חברים חדשים שיתרמו לתחרות.

איציק שורקי: אבל זה תהליך.

איציק שורקי: לא במקרה ועדת הכספים ביקשה מאתנו לדווח במהלך של ארבע שנים כי אנחנו מבינים שזה לא זבנג וגמרנו אלא זה תהליך.

איציק שורקי: אני חושב שבשנה האחרונה ראינו לא מעט צעדים שבעצם יכולים להניח את דעתכם כי עלו כאן הרבה חששות.

איציק שורקי: אחד החששות שעלה היה שהבנקים ימשיכו להחזיק את האחזקות שלהם ואם נספור 5 אחוזים לכל חבר, עדיין הם יהיו רוב בבורסה.

איציק שורקי: אני חושב שהחששות האלה, לאור מה שקרה בשנה האחרונה, אפשר להפיג אותם.

מיקי לוי: אחרי שאני אעקוב אחריכם בעוד שנה שוב ואני אוציא מהפרוטוקול את מה שאמרת רק כדי לבדוק, למה צריכה ללכת הקמת בורסה חדשה למקום אחר ולא לוועדה הזאת?

מיקי לוי: אתם מודעים לכך?

שרה קנדלר: זה לא עבר קריאה ראשונה.

מיקי לוי: אנחנו יודעים.

מיקי לוי: אני רק שואל.

משה גפני: מה אתה מבקש בדיווח?

מיקי לוי: נתתם תשובה על מירב הדברים והחששות שלנו שלא תהיה תחרות ושהבנקים יחזיקו יותר מניות ויהפכו למקשה אחת.

מיקי לוי: תנו כאן תשובות די הולמות שנוציא אותן מהפרוטוקול ואני אשים את זה בתיק תזכורת לעוד שנה וניפגש בעוד שנה כדי לבדוק.

מיקי לוי: אתם מקצוענים, למה הקמת בורסה חדשה צריכה ללכת לוועדה אחרת?

משה גפני: למה אתה שואל אותם?

מיקי לוי: אני רוצה להשתמש בזה בוועדת הכנסת.

שגית אפיק: אתם לא מבקשים ועדה אחרת.

שגית אפיק: נכון?

שגית אפיק: ועדת הכספים היא ועדת הבית שלכם.

ענת גואטה: כן.

שגית אפיק: אתם רוצים לבוא לכאן.

ענת גואטה: בהחלט.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מה היה במליאה?

שרה קנדלר: זה לא עלה לקריאה ראשונה.

שגית אפיק: היו הסכמות והורידו חלק מההצעות ולכן זה לא עבר בקריאה ראשונה.

משה גפני: נצטרך להיאבק על העניין הזה.

מיקי לוי: לא נסכים.

שגית אפיק: הם רוצים את ועדת הכספים.

שגית אפיק: העמדה שלהם היא ועדת הכספים.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: מנהל הבורסה.

משה גפני: תגיד משפט לגבי העניין הזה.

איתי בן זאב: שלום.

איתי בן זאב: ועדת הכספים היא גם ועדת הבית שלנו.

איתי בן זאב: יש קונצנזוס.

משה גפני: את זה הבנו.

משה גפני: לגבי הדיווח של יושבת ראש הרשות לניירות ערך על שינוי מבנה הבורסה.

איתי בן זאב: אני מסכים עם כל מה שנאמר כאן.

איתי בן זאב: אני משוכנע שעוד שנה מהיום אתם תראו תוצאות ומספרים.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אני מודה לכם.

משה גפני: אנחנו עוברים לדיווח על הגשת דוחות רבעוניים.

ענת גואטה: למעשה בפברואר 2017 הוועדה הזאת אישרה תיקון לתקנות ניירות ערך שבעצם אפשר הקלה לחברות ציבוריות לעבור מדיווח רבעוני, דיווח כספי רבעוני, לדיווח כספי חצי שנתי.

ענת גואטה: אני רוצה לדווח על אופן האימות של ההקלה הזאת.

ענת גואטה: אפשר לומר שמתוך חברות שזכאיות להקלה הזאת, כ-170 חברות, כ-123 חברות היו זכאיות להקלה, מתוכן כ-119 חברות אימצו את ההקלה בפועל.

ענת גואטה: הסיבה להפרש בין מספר החברות היו זכאיות לבין מספר החברות שאימצו בפועל היא חברות שבחרו בעצם בעצמן לחזור מדיווח חצי שנתי לדיווח רבעוני וחברות שמנפיקות אג"ח מוחרגות מתחולת ההקלה הזאת.

ענת גואטה: לפני שאני אתייחס לנקודות שנשאלנו לגביהן, אני רוצה להתייחס למאפיינים המיוחדים של שוק ההון הישראלי.

ענת גואטה: קודם כל, השוק שלנו מאופיין בשוק חוב עמוק, שוק משוכלל, מרבית ההנפקות שאנחנו רואים הן הנפקות של חוב, מעט ההנפקות שאנחנו רואים הן הנפקות של אקוויטי.

ענת גואטה: הגישה של הנפקות החוב למשקיעים מהציבור, למשקיעי ה-ריטייל, מה שנקרא, היא גישה בלתי אמצעית.

ענת גואטה: זאת אומרת, משקיע מהציבור יכול לקנות במסחר איגרת חוב ולקוות שהיא תיפרע והוא יקבל את השקעתו בחזרה.

ענת גואטה: נקודה שלישית שחשוב לי לציין בהקשר של מאפייני השוק שלנו היא שהשוק שלנו הוא שוק שמאופיין במבני שליטה ריכוזיים, למעלה מ-90 אחוזים מהחברות שנסחרות בבורסה הן חברות שהן בבעלות של בעל שליטה דומיננטי.

ענת גואטה: הסיבה שאני מציינת את הדברים האלה היא מכיוון שהנושא של רמת המידע למשקיע מהציבור ורמת איכות הדיווחים למשקיע מהציבור היא קריטית לאור המאפיינים האלה של השוק.

ענת גואטה: גם את ההקלה הקודמת שרשות ניירות ערך אישרה לפני שנה בערך, היא אישרה למרות ההבנה שהמעבר מדיווח רבעוני לדיווח חצי שנתי, המשמעות הישירה שלו היא פגיעה באיכות המידע למשקיע מהציבור כאשר למעשה הדיווחים האלה בסוף היום אמורים לשרת את המשקיע מהציבור.

ענת גואטה: בעלי השליטה לא זקוקים לדיווח כספי.

ענת גואטה: בעלי השליטה יודעים מה מצב החברה.

ענת גואטה: הדיווחים האלה הם דיווחים שנועדו לשרת את הציבור ומתוך שמירה על עניינו של המשקיע, העמדה של רשות ניירות ערך הייתה גם בזמנו שלמרות שאנחנו מבינים שמתבצעת למעשה פגיעה דה פקטו באיכות המידע למשקיע, עדיין הייתה הבנה בצורך להקל על החברות ולכן ההקלה הזאת אושרה תוך קביעה של מגבלות מאוד מאוד ברורות שיזכו לה חברות עד שווי שוק של 300 מיליון שקלים, שאגב, כאשר מסתכלים על אוכלוסיית החברות בבורסה, כ-450 חברות פלוס 50 חברות דואליות, סדר גודל, כמחצית מהן הן חברות שנמצאות.

ענת גואטה: בסוף הבורסה שלנו היא בורסה של חברות קטנות עם מעט חברות גדולות, עם הטיה מאוד מאוד חזקה של הפעילות מסחר לכיוון החברות הגדולות.

ענת גואטה: השאלה אם נכון בשלב הזה, שאלה שנשאלנו על ידי איגוד החברות הציבוריות, לבוא ולהרחיב את תחולת ההקלה גם לחברות שהשווי שלהן הוא בין 300 ל-600 מיליון שקלים וגם לחברות שגייסו אג"ח מהציבור, היא שאלה שלדעתנו נכון בעת הזאת לא להיענות לה, משתי סיבות עיקריות.

ענת גואטה: הסיבה הראשונה היא שחלפה תקופה קצרה ממועד אישור ההקלה האחרון.

ענת גואטה: חלפה בסך הכול שנה.

ענת גואטה: אנחנו חושבים שהיכולת לתרגם או להעריך מה הייתה מידת הפגיעה במשקיעים מהציבור, אם בכלל, יכולה להתברר רק בחלוף זמן.

ענת גואטה: תהליכים של הפרות על כללי דיווח או פרט מטעה או פגיעה במשקיעים באמצעות הסדרי חוב וכולי, הם תהליכים שיכולים להתברר רק בחלוף כמה שנים ולא בתוך 12 חודשים.

מיקי לוי: מתי לדעתך, אם לא? שנית, למה לא אם זה הוכיח את עצמו?

מיקי לוי: או שאת אומרת שעדיין אין לך תוצאות חד משמעיות.

ענת גואטה: הוכיח את עצמו, הוא בעיני המתבונן.

ענת גואטה: אני חושבת שחברות שמקבלות הקלה, ואפילו הקלה מינורית, טבעי שהן יאמצו אותה.

ענת גואטה: אבל בסוף היום אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה המנדט שניתן לנו.

ענת גואטה: המנדט שניתן לנו לפחות כרשות ניירות ערך הוא לשמור על עניינו של המשקיע ומתוך שכך , אם אנחנו מעריכים שהפגיעה במשקיע עלולה להיות מעבר לנקודת האיזון שהסכמנו לה, זה דבר שכרגע אנחנו חושבים שהוא לא נכון, לא בלוחות הזמנים האלה.

ענת גואטה: אתה שואל מתי כן.

ענת גואטה: הגישה שלי היא שבסופו של דבר אנחנו כגוף אחראי, אם אנחנו נגיע למסקנה שיש סיבות או נסיבות בהן נכון יהיה לשנות את האופן שבו החברות מדווחות, אני יכולה להבטיח שאנחנו נבוא עם הצעה לשולחן הזה ונציג אותה.

ענת גואטה: אני חושבת שכרגע, בנתונים האובייקטיביים, באמת עבר זמן קצר מדי.

ענת גואטה: נקודה נוספת משמעותית שחשוב לי לדבר עליה היא שכאשר איגוד החברות הציע לכלול גם חברות שהנפיקו אג"ח של עד 200 מיליון שקלים, אז כאשר בדקנו את האוכלוסייה שעומדת בכלל בטווח הזה, אותן חברות הן חברות בדירוגים נמוכים, הן בדירוגים שהם מתחת לדירוג השקעה, הן חברות שחוו הסדרי חוב וחברות שנמצאות בסיכון גבוה מבחינת המשקיע.

ענת גואטה: לכן הירידה בדיווח היא לא נכונה לדעתנו באזור הזה.

ענת גואטה: דבר שני, בסופו של דבר, אם מנקים החוצה את כל אותן חברות שהנפיקו אג"ח בטווח של בין 300 מיליון ל-600 מיליון שקלים, יש כ-19 חברות שהן מועמדות להקלה, מתוכן אנחנו פנינו בעצמנו לחברות האלה ושאלנו אותן האם הן תהיינה מעוניינות לאמץ את ההקלה הזאת בשיח שלנו מול השוק, והיו שם סדר גודל של שש חברות בסך הכול שאמרו שהן ירצו לאמץ את ההקלה הזאת.

ענת גואטה: בסוף צריך להבין מה הטרייד אוף כאן.

ענת גואטה: הטרייד אוף הוא חיסכון בעלויות דיווח כספי רבעוני שלהערכתנו העלות שלהם פר חברה נמדדת בין 100,000 שקלים ל-300,000 שקלים במקסימום לשנה, לעומת פגיעה במשקיעים שהשקיעו באותן ניירות ערך, שהיא לאין ערוך עלולה להיות הרבה יותר גבוהה מהחיסכון הכספי הזה שבעינינו הוא לא מייצר את האיזון הנכון.

מיקי לוי: יכול להיות שנצטרך לחכות פרק זמן קצר.

מיקי לוי: יכול להיות שנלך בין 300 ל-600, איזושהי מדרגת ביניים.

מיקי לוי: אני ארצה לשמוע אתכם בעניין הזה.

מיקי לוי: התפקיד שלנו בין היתר הוא להוריד רגולציה, לעשות את השוק יותר נגיש.

מיקי לוי: אני לא רוצה לפגוע במשקיע אבל אני רוצה לעשות לו יותר נגיש.

משה גפני: נעקוב אחרי זה.

משה גפני: אנחנו נעקוב אחרי מה שקורה, במיוחד בוועדה הזאת שחבר הכנסת מיקי לוי חבר בה.

משה גפני: קחי בחשבון שיהיה פיקוח בעניין.

משה גפני: את אחרי תקופה מסוימת כיושבת ראש הרשות לניירות ערך, מה ההתרשמות שלך?

משה גפני: מרוצה?

משה גפני: לא מרוצה?

שגית אפיק: בתור ועדת הבית שלך.

ענת גואטה: מאוד מרוצה.

ענת גואטה: מאוד שמחה על הבית הזה ועל הקשר המקצועי והידידותי שאנחנו מקבלים כאן.

ענת גואטה: אני מאמינה שאנחנו עוד נבוא אליכם הרבה בתקופה הקרובה.

משה גפני: כי בסך הכול הבורסה לא במצב הכי מזהיר.

משה גפני: איך את רואה את זה?

ענת גואטה: קודם כל, אני חושבת שהדברים מתקדמים בכיוון הנכון.

ענת גואטה: בסך הכול התהליך מתקדם בקצב נכון ובכיוון הנכון.

ענת גואטה: אני חושבת שכמו שאיתי אמר, זה עניין של זמן ואנחנו בסך הכול פועלים בכיוון הנכון כדי להשיג את המטרות שהצגנו לכם בתחילת הדרך.

משה גפני: אנחנו לרשותך.

אילן פלטו: אף פעם לא שאלת אותי אם אני מרוצה.

משה גפני: אני יודע שאתה מרוצה.

אילן פלטו: אני רוצה להמשיך מהנקודה שאתה סיימת בה לגבי מצב הבורסה.

אילן פלטו: אני רוצה להזכיר שבאמת ב-2017 הייתה לנו שנה של התעוררות בהנפקות בבורסה ולצערי הרב 2018 מצטיירת בתמונה קצת פחות טובה.

אילן פלטו: אני גם רואה שמגמת ההקלות שהייתה ב-2016-2017 מצד הרגולטורים, גם כן כבר הולכת ופוחתת ומדברים פחות על הקלות.

אילן פלטו: אני אזכיר שבדיון שהיה כאן בפברואר, לפני שנה וחצי, בנושא הזה, אני חושב שרוב חברי הכנסת היו למען הרחבה של זה ישר ל-600.

אילן פלטו: הרשות אמרה שנחכה קצת ולא נרוץ ישר ל-600, בואו נתחיל ב-300 ונראה מה קורה ואחר כך נמשיך הלאה.

אילן פלטו: בעצם זאת ההחלטה שהתקבלה.

אילן פלטו: אמרו שנלך על ה-300 ונדבר על זה אחרי שנה.

אילן פלטו: עכשיו עברה שנה וחצי.

אילן פלטו: בסך הכול אני חושב שזאת הייתה הצלחה.

אילן פלטו: רוב החברות שהיו זכאיות באמת עברו.

אילן פלטו: חלק מהחברות שלא עברו, זה רק בגלל שהן נמצאות ברף של קרוב ל-300 וכאילו אתה אומר שאם אתה תעבור אחרי שנה כי צריך לעבור בחזרה, אתה אומר שאתה כבר מראש לא עובר.

אילן פלטו: אני גם אומר שאותן חברות שלא עברו, הן גם כן סממן לשוק בריא בסך הכול כי באמת זה בסדר.

אילן פלטו: בסך הכול אנחנו צריכים לתת לשוק לקבל את ההחלטות.

אילן פלטו: אם חברה חושבת שמעבר מארבעה דיווחים לשני דיווחים יפגע בה או יפגע במסחר שלה ולכן היא לא עוברת, אז היא לא עוברת ובאמת יש כאלה שלא עברו ומבחינתי זה לגיטימי וזה בסדר וזה מצביע על שוק בריא.

אילן פלטו: אני רוצה להזכיר גם את הרציונלים.

אילן פלטו: בסופו של דבר הרציונל הבסיסי קודם כל, וזה חשוב לכולם, הוא קצת יותר חשיבה לטווח ארוך.

אילן פלטו: נכון שההבדל בין רבעוני לחציוני הוא עדיין לא טווח ארוך, אבל זאת המגמה בעולם.

אילן פלטו: קצת יותר חשיבה לטווח ארוך ולא מה אנחנו עושים ברבעון הקרוב.

אילן פלטו: זה נכון בכל העולם.

אילן פלטו: חברות באירופה, חברות גדולות, לא חברות של ה-300 ו-600 מיליון שקלים, חברות גדולות באירופה מדווחות פעמיים בשנה.

אילן פלטו: בשוויץ, בלונדון, ולא קורה שום דבר וההגנה של המשקיעים נשמרת.

אילן פלטו: אני מזכיר שוב שבנושא של ההגנה של המשקיעים, עדיין חלה על החברות חובת הדיווח המיידי שאם קורה משהו, אתה צריך לדווח לא ברבעוני או בחצי שנתי אלא במיידי, תוך 24 שעות, וזה עדיין קיים.

אילן פלטו: לכן אני אומר שקודם כל הרציונל של החשיבה קצת יותר לטווח ארוך.

אילן פלטו: גם הנושא של עלות תועלת ברגולציה.

אילן פלטו: אני מסכים עם ענת.

אילן פלטו: ברור שכמה שיותר דיווחים, יותר טוב למשקיע.

אילן פלטו: למה לא הולכים לדוח חודשי אלא הולכים לדוח רבעוני?

אילן פלטו: הרי בדוח חודשי הייתה עוד יותר אינפורמציה למשקיע.

אילן פלטו: צריך תמיד ברגולציה לדעת לשמור על האיזון בעלות תועלת בין דיווח לבין עלות וזאת עלות לחברות.

אילן פלטו: זאת גם עלות בכסף אבל זה לא רק כסף אלא זה גם דיונים, גם זמן שאתה משקיע בדברים האלה ולכן צריך לקחת את זה בחשבון.

אילן פלטו: אני אומר שוב שחברה באה להנפיק, חברה פרטית, יש לה בעל שליטה, חברה פרטית ששוקלת להנפיק, חלק מהשיקולים שהיא עושה הוא באמת כמה העלות של זה מבחינת רגולציה ומבחינת זמן.

אילן פלטו: אחד המרכיבים הוא באמת גם הנושא הזה ואנחנו רוצים שינפיקו יותר חברות.

אילן פלטו: אני חושב שאנחנו צריכים להרחיב את זה.

אילן פלטו: נקודה לא פחות חשובה.

אילן פלטו: רק בימים אלה – דיברתם על זה קודם – הוועדה לבורסה המשנית הוציאה את המסקנות שלה ברשות ניירות ערך ומשרד המשפטים ובתוך המסקנות שם יאפשרו לחברות עד 600 מיליון שקלים לדווח פעמיים בשנה.

אילן פלטו: זאת אומרת, גם אנשי הרשות ומשרד המשפטים מבינים שחברות גם עד 600 מיליון שקלים יכולות לדווח פעמיים בשנה ולא יקרה אסון.

אילן פלטו: זה לא רק אנחנו חושבים כך.

אילן פלטו: בסופו של דבר נתח השוק של החברות עליהן אנחנו מדברים, בין 300 ל-600 מיליון שקלים, התוספת הזאת היא כל כך קטנה מבחינת סך הכול בשוק וזה לא ישפיע.

אילן פלטו: אני חושב שבסופו של דבר אין פגיעה במשקיעים.

אילן פלטו: רוב המשקיעים בחברות הקטנות האלה הם משקיעים דווקא לטווח ארוך ולא לטווח קצר.

אילן פלטו: מי שמחפש השקעות לטווח קצר עם נזילות שאפשר למכור, לא משקיע בחברות האלה אלא הולך לחברות הגדולות.

אילן פלטו: בדרך כלל כבר הולכים בחוץ לארץ ולא בישראל אבל אם בישראל, הוא הולך לחברות הגדולות.

אילן פלטו: לכן אני מבקש לשקול עוד פעם את האפשרות של ההרחבה.

אילן פלטו: שמענו קצת בדברים של יושבת ראש הרשות פתח אולי ואני מקווה שנצליח בפתח הזה להיכנס.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אלי בבלי.

אלי בבלי: יושב ראש איגוד מנהלי קרנות הנאמנות.

אלי בבלי: אני כאן כמנהל כספי ציבור.

אלי בבלי: אנחנו כגופים מוסדיים מתריעים לאורך כל התקופה, מאז ההקלות האלה החלו, שההקלות האלה בעצם פוגעות בתמריץ שלנו ובמוטיבציה שלנו להשקיע בחברות שבעצם יוצרות גילוי חסר והמידע בהן חסר.

אלי בבלי: אנחנו מתריעים כאן בפני איגוד החברות הציבוריות ובפני רשות ניירות ערך כי בסופו של דבר אנחנו יכולים להסתדר ללא החברות האלה ויש לנו היכן להשקיע בעולם.

אלי בבלי: לא חסר.

אלי בבלי: בארצות הברית רמת הממשל התאגידי גבוהה מאשר בישראל, רמת הדיווחים גבוהה מאשר בישראל וגם התדירות שלהם היא דומה לישראל.

אלי בבלי: זאת אומרת, אנחנו יכולים להשקיע ונמצא היכן להשקיע עבור הלקוחות שלנו.

אלי בבלי: מה שזה בסופו של דבר יוצר, ההקלה הזאת, אתם פוגעים בעצמכם.

אלי בבלי: אתם בעצם גורמים לנו לא להשקיע בכם או מקטינים את התמריץ שלנו להשקיע בכם ובסופו של דבר אחר כך תתפלאו, בעוד שנה, כשתעשו כאן דיון על הבורסה, מדוע המחזורים קטנים, מדוע המשקיעים המוסדיים לא פעילים ומוציאים כספים לחוץ לארץ.

אלי בבלי: זאת התוצאה של ההקלה הזאת.

אלי בבלי: אני חושב שההקלה הזאת, אם אנחנו מודדים אותה בכסף, מדוב בעשרות אלפי שקלים חיסכון לחברה ציבורית.

אלי בבלי: אני מכיר את זה כמי שהיה בחברות מהסוג הזה.

משה גפני: אתה נגד ההקלות?

מיקי לוי: א נגד.

שגית אפיק: והוא נגד ההרחבה.

אלי בבלי: אני אחזור על העיקר.

אלי בבלי: ההקלה הזאת מקטינה את התמריץ שלנו להשקיע בחברות האלה.

אלי בבלי: אנחנו מנהלים כספי ציבור ואנחנו לא יכולים להיות חשופים למידע בתוך החברה.

משה גפני: תודה.

ענת גואטה: אני רוצה ברשותך להתייחס קודם כל לדברים שאילן אמר לגבי הפרקטיקה הנהוגה באירופה.

ענת גואטה: חשוב לי לציין שהפרקטיקה שנהוגה באירופה היא פרקטיקה שנהוגה מקדמת דנא.

ענת גואטה: זה לא שינוי של הסדר בין מנפיקים לבין משקיעים במהלך הדרך אחרי שכבר נוצרו מערכות יחסים באמצעות השקעות בניירות ערך שונים.

ענת גואטה: בשוק הישראלי מדובר בהסדר חדש.

ענת גואטה: זאת אומרת, אנחנו באים באמצע הדרך ואומרים למשקיעים שלנו שעד עכשיו התרגלתם לראות דיווח כל רבעון ומעכשיו תראו כל חצי שנה למרות שאתם חשופים לחוב של החברה הזאת ולשווי האקוויטי שלה.

ענת גואטה: לכן אני חושבת שאין מקום להשוואה הזאת.

ענת גואטה: נקודה נוספת חשובה היא הפער שעלול להיווצר במעבר מדיווח רבעוני לדיווח חצי שנתי בין המידע שקיים בידי המשקיעים מהציבור לבין הבנקים.

ענת גואטה: חברות לוות אשראי מבנקים, הבנקים בהתאם לפרקטיקה שנהוגה במערכות בנקאיות בתהליכי מתן אשראי, דורשים לקבל מהחברות דיווח רבעוני ולא זו בלבד שהם דורשים לקבל דיווח רבעוני, הבנקים מקבלים מידע איכותי יותר מכיוון שחשבונות החברה מתנהלים בבנק ולכן יש להם מידע דקתי או שנייתי אם תרצו לגבי סיכוני אשראי שהם חשופים אליהם.

ענת גואטה: לעומת זאת, ציבור שקונה את החוב של החברה ולמעשה סוחר באותו סיכון אשראי שבנקים סוחרים בו, עלול לקבל מידע באיכות נמוכה יותר.

ענת גואטה: בנקודה הזאת אנחנו רואים קושי.

ענת גואטה: לגבי ההתייחסות של אילן לנושא של הבורסה המשנית, חשוב לי לחדד ולציין שחברות עד 300 מיליון שקלים יוכלו לגייס - לפי ההמלצות של הוועדה - כספים בבורסה המשנית ולכן אנחנו בעצם נמצאים במצב שהוא מאוזן.

אילן פלטו: אבל אם הם יגיעול-600, עדיין לא יוכלו לגייס.

ענת גואטה: עדיין אחרי תהליך הכניסה לבורסה המשנית, גם חברה שתנפיק אג"ח תהיה מחויבת בדיווח רבעוני, כך שאין כאן שום הפרש.

אילן פלטו: אבל על ה-600 מיליון לא טעיתי.

ענת גואטה: אם חברה בבורסה שמנית, בין 300 ל-600 מיליון שקלים, זה נכון, אבל עדיין הבורסה המשנית ממותגת כבורסה ברמת סיכון.

ענת גואטה: לגבי הנושא של הנוכחות המוסדית, חשוב לי לציין שגופים מוסדיים – בהמשך למה שאמר אלי בבלי – לא משקיעים בחברות קטנות.

ענת גואטה: אנחנו בדקנו בחברות מאפס עד 300.

ענת גואטה: הנוכחות המוסדות היא דלה מאוד, באחוזים בודדים, עד כ-6 אחוזים בממוצע באזורים שבין 300 ל-600.

אלי בבלי: זה גם פוזיציות ישנות שאנחנו מנסים לתת להן.

ענת גואטה: נכון.

ענת גואטה: אני יודעת.

ענת גואטה: בהבדל בין 300 ל-600 מיליון שקלים, הנוכחות המוסדית היא כבר עולה לכ-19 אחוזים בממוצע.

ענת גואטה: ככל שאנחנו נוריד את רמת הדיווח, זה די ברור שמשקיעים מוסדיים ידירו את רגליהם משם ו בעיני זו פגיעה בחברות ובשוק בכללותו.

ענת גואטה: מעבר לזה, חשוב לי לציין שבשולחנות העגולים שעשתה רשות ניירות ערך בתחילת הדרך, לא היה גורם אחד בשוק שחשב שההקלה הזאת היא הקלה שמועילה למישהו, לא משקיעים, לא נאמנים, לא חברות דירוג, לא החברות עצמן שאפילו עכשיו פנינו אליהן שוב ושאלנו אותן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מיקי, אני מודה לך על שהעלית את הנושאים האלה.

משה גפני: אני מודה לך גברתי יושבת ראש הרשות.

משה גפני: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי זה.

משה גפני: אנחנו מאחלים לך ולאנשים שעוסקים בעניין הזה – לאיגוד החברות הציבוריות, לקרנות המשותפות, הנאמנות – בהצלחה.

משה גפני: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי זה.

משה גפני: תודה רבה.