ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 688, 2018-08-07 10:00

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: היום 7 באוגוסט 2018, כ"ו באב התשע"ח.

יעקב מרגי: הנושא: תקנות לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה במוסדות החינוך, התשע"ח-2018.

יעקב מרגי: עם מה אתחיל – עם התוכחה, עם בשעה טובה?

קריאות: בשעה טובה.

יעקב מרגי: אני לא יודע אם זו שעה טובה, אבל אתחיל עם התוכחה.

יעקב מרגי: אם נעביר את התקנות היום, זה יהיה באילוץ, כי אני חושב שיש פה הפקרה.

יעקב מרגי: קודם כול, אני רואה שיש לנו אורחים ביציע, נקדם אותם בברכה.

יהודית גידלי: זו קבוצה של מדריכים בכנסת שנמצאים פה בהכשרה ובהשתלמות.

יעקב מרגי: ברוכים הבאים.

יעקב מרגי: תיהנו ותצליחו.

יעקב מרגי: להזכירכם, הוועדה דנה בתקנות על איכות המזון בבתי-ספר.

יעקב מרגי: השלמנו את הדיון, הצבענו על התקנות, הוגשה רביזיה על-ידי חבר כנסת שדרש שיפוי על העלויות שיוטלו על המוסדות התרבותיים הייחודיים - שבמילים פשוטות זה הישיבות הקטנות – מאחר שהן לא מתוקצבות.

יעקב מרגי: התנגדתי להחרגה.

יעקב מרגי: שמתי את מבטחי במשרד הבריאות ובשר הבריאות ובשר החינוך שלא יפקירו את בריאותם של ילדים ויישמו את תקנות המזון הבריא על כל מוסדות החינוך, ואם יש קשיים לעסקן כזה או אחר או לנציג ציבור כזה או אחר, אז כמו שהוא יודע להשיג אותם בוועדת הכספים בסכומים יותר גדולים מאלה, לא יכול להיות שבמה שקשור לבריאות התלמידים אנחנו מתפשרים.

יעקב מרגי: לקח כשנה, ולא רק שהתפשרו, גם השתפנו.

יעקב מרגי: הביאו עכשיו תקנות, שבלי שום קשר צריכות להיות, תקנות שבאות לפקח על המזון שנמכר במכירה ישירה במזנונים של בתי הספר.

יעקב מרגי: נעביר אותן, כי אני לא מאלה שאומרים הכול או לא כלום, כי בשנה הזאת יש פרצה במזנונים האלה, אבל אם זה לא היה בריאות הייתי אומר הכול או לא כלום.

יעקב מרגי: אז זו התוכחה, קיבלתם אותה ישירות, משרדי הממשלה.

יעקב מרגי: לבושתי, חשבתי שעדיין, לפחות בנושא הבריאות, אנחנו נמצאים במקום אחר, אבל מסתבר שלא.

יעקב מרגי: אז נעביר אותן היום.

יעקב מרגי: אנחנו מתנתקים מהתקנות הקודמות, זאת אומרת שזה דיון מחדש.

יעקב מרגי: אנחנו לא מצביעים על הרביזיה, כי הדיון ההוא מת והודעתי עכשיו לפרוטוקול שלא נצביע, אלא אם כן תהיה שעת כושר שמגיש הרביזיה יחזור בתשובה ואני אמצא שעת כושר, נפיל את הרביזיה ונאשר את התקנות.

יעקב מרגי: אבל כרגע זה לא על סדר היום.

יעקב מרגי: ניתן ליועצת המשפטית לומר כמה מילים ומשרד החינוך, תתחילו לקרוא את התקנות.

יעקב מרגי: כפי שאנחנו נוהגים בוועדה, אם התקנות לא ארוכות נקרא את כולן ולאחר מכן נעשה סבב התייחסויות ודיון.

יעקב מרגי: מאחר שהן ארוכות, נראה בהמשך אם נעשה קריאה של קטע והתייחסות או קריאה כוללת והתייחסות.

יעקב מרגי: בבקשה.

תמי סלע: חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה במוסדות חינוך קובע בסעיף 2 שספק מזון לא יספק ולא ימכור בתחום מוסד חינוך מזון שלא עומד בתנאים ובהוראות שקבע השר.

תמי סלע: זה מחייב את שר החינוך, בהתייעצות עם שר הבריאות, לקבוע תקנות שהיו צריכות להיקבע לפני זמן די רב אבל, כמו שתיארת, היתה רביזיה ועכשיו יש תקנות שונות שחלות.

תמי סלע: בשונה ממה שהסעיף אומר, שגם אספקה וגם מכירה צריכות להיות להוראות, כרגע הוא מסדיר רק א נושא המכירה וזו שאלה מתי יש כוונה להסדיר גם את נושא האספקה, על מי חל נושא האספקה ואיפה זה קיים – אבל זה אם תרצה לשמוע הרחבה על החלק שחסר.

תמי סלע: כרגע אנחנו עוסקים רק במכירה ישירה לתלמיד.

תמי סלע: היו הערות שתוקנו בנוסח שמובא כרגע לוועדה, ויש עוד כמה תיקונים שהיום בבוקר הבנתי שעוד מוצעים, ובכפוף לזה שנצטרך לבחון אותם אפשר לאשר – נראה תוך כדי.

תמי סלע: יש שאלה שנגיע אליה בסוף, של מועד התחילה וההיערכות לזה, כי מדובר על קיוסקים, קפיטריות וכל מיני גופים כאלה שקשורים בחוזים, ואם זה שלושה חודשים שמוצעים כרגע - - -

יעקב מרגי: איך זה נקרא בלשון המשפטית - פגיעה בחזקת ההסתמכות?

תמי סלע: יש להם חוזים שהם כבר חתמו עליהם.

תמי סלע: את זה נראה בסוף.

תמי סלע: אבל נתחיל לקרוא ואם יש הערות כלליות נשמע.

יעקב מרגי: ברוך הבא, מתי חזרנו?

לירן שפיגל: לפני שלושה שבועות.

יעקב מרגי: תיהנו לכם, זה גיל שעובר מהר.

יעקב מרגי: בבקשה.

לירן שפיגל: אקרא.

לירן שפיגל: "טיוטת תקנות לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה במוסדות חינוך, התשע"ח-2018.

לירן שפיגל: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2, 3 ו-4 לחוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה במוסדות חינוך, התשע"ד–2014 , ולאחר התייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.

לירן שפיגל: בתקנות אלה – 'בשר' - כהגדרתו בסעיף 9 חוק הגנה על בריאות הציבור; 'בשר מעובד' - בשר מוכן לאכילה שאיננו מנתח שלם או שעבר תהליכי עישון, תסיסה, כבישה או תהליכים אחרים שנועדו לשפר את הטעם, הריח, או המרקם או שהוספו לו חומרים כדי לשמר אותו לאורך זמן ולעצבו; 'חוק הגנה על בריאות הציבור' - חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו- 2015 ; 'מוכר מזון במוסד חינוך' – ספק מזון העוסק במכירת מזון בתמורה, בתחומי מוסד חינוך, בבתי אוכל, בקיוסקים ובמרכולים כמשמעותם בצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג- 2013 או באמצעות מכונה לממכר משקאות או מזון; 'ת"י 1241' – תקן ישראלי רשמי 1241 – לחם, על תיקוניו מזמן לזמן, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במקומות המפורטים בהודעה בדבר המקומות להפקדת תקנים רשמיים ; 'ת"י 1359' – תקן ישראלי 1359 – תבלינים מעורבים ואבקות או תערובות אחרות לתיבול מזון, על תיקוניו מזמן לזמן, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במקומות המפורטים בהודעה בדבר המקומות להפקדת תקנים רשמיים; 'תקנות סימון תזונתי' - תקנות הגנה על הציבור (מזון)(סימון תזונתי), התשע"ח- 2017.

לירן שפיגל: "

יעקב מרגי: זה סעיף 1, זה סעיף הגדרות למושגים שבחוק.

יעקב מרגי: יש הערות להגדרות?

יעקב מרגי: אין.

יעקב מרגי: עוברים לסעיף 2.

לירן שפיגל: "מזון מותר למכירה בתחום מוסד חינוך 2.

לירן שפיגל: מוכר מזון במוסד חינוך רשאי למכור בתחום מוסד החינוך אך ורק מזון מותר לפי טור ב' בטבלה שבתוספת.

לירן שפיגל: איסור מכירת מזון אסור 3.

לירן שפיגל: מוכר מזון במוסד חינוך לא ימכור בתחום מוסד החינוך מזון שהוא אחד מאלה: (1) מזון אסור לפי טור א' בטבלה שבתוספת; (2) מזון המסומן בסמל מזון אדום לפי תקנות סימון תזונתי;"

תמי סלע: צריך לשים לב שמדובר באיסור פלילי.

תמי סלע: נכון שהאכיפה שלו תהיה בעיצומים כספיים, אבל הוא גם איסור פלילי שעומד בפני עצמו.

תמי סלע: דבר שני, סמל מזון אדום זה משהו שעוד לא נכנס לתוקף.

תמי סלע: מתי זה צפוי להיכנס לתוקף?

בן צור: בינואר 2020.

יעקב מרגי: מי הדוברת?

בן צור: אני עורכת דין במשרד הבריאות.

תמי סלע: כשזה יהיה אז גם זה ייחשב מזון אסור.

תמי סלע: מהותית, חלק מאמות המידה שנמצאות בתקנות שולבו גם בתוספת.

לירן שפיגל: "פרסום המזון הנמכר בתחום מוסד החינוך 4.

לירן שפיגל: (א) בכל שנה ולא יאוחר מה-1 בספטמבר על מוכר מזון במוסד חינוך להודיע בהודעה פרטנית בכתב למנהל מוסד החינוך ולגורם עמו התקשר בהסכם למכירת מזון, מהם המזונות שבכוונתו למכור במוסד החינוך.

לירן שפיגל: (ב) תקנת משנה (א) אינה גורעת מהחובה לסימון מזון, לפי חוק הגנה על בריאות הציבור.

לירן שפיגל: "

נועה בן אריה: אני היועצת המשפטית של מרכז השלטון המקומי.

נועה בן אריה: הכנסנו סעיף תחילה של אוקטובר, אז לפחות בסעיף התחילה נגיד שלעניין סעיף 4 ההוראה תחול בהתאם למועד התחילה.

לירן שפיגל: זה מופיע כבר.

נועה בן אריה: בסעיף התחילה יש התייחסות ל-4(א)?

לירן שפיגל: כן.

נועה בן אריה: סליחה.

לירן שפיגל: "יידוע התלמידים וההורים 5.

לירן שפיגל: (א) מנהל מוסד חינוך יציג את פירוט המזונות המוצעים למכירה במוסד החינוך, במקום בולט לעין ונגיש לתלמידים ולהוריהם, תוך 21 ימים מיום קבלת ההודעה הפרטנית כאמור בתקנה 4(א).

לירן שפיגל: (ב) מזכירות מוסד החינוך תספק עותקים של הפירוט כאמור בתקנת משנה (א) לפי דרישת תלמיד או הוריו.

לירן שפיגל: (ג) מנהל מוסד החינוך יפרסם את הפירוט כאמור בתקנת משנה (א) באתר האינטרנט של מוסד החינוך, אם קיים אתר אינטרנט למוסד החינוך.

לירן שפיגל: "

נועה בן אריה: זה יכול לענות על דרישת מסירת העותק?

לירן שפיגל: זה יכול לענות.

תמי סלע: פה זה מאוד דומה למה שכתוב בתקנות הצהרונים.

לירן שפיגל: "תחילה 6.

לירן שפיגל: תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים מיום פרסומן (להלן –יום התחילה).

לירן שפיגל: הוראת שעה 7.

לירן שפיגל: לגבי שנת הלימודים התשע"ט יראו כאילו בתקנה 4(א) במקום 'מה-1 בספטמבר' נאמר 'יום התחילה'.

לירן שפיגל: "

יעקב מרגי: נועה, שמת לב?

נועה בן אריה: כן כן.

יעקב מרגי: התייחסות למה שהוקרא עד עכשיו.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

אורית חזון מנדל: אני מפורום ועדי ההורים היישוביים.

אורית חזון מנדל: אחרי סעיף 5(ג) כדאי להוסיף סעיף (ד) שאומר שאם אין אתר אינטרנט לחלק בהעתקים.

יעקב מרגי: יש לך את זה ב-(ב).

נועה בן אריה: זה כתוב.

נועה בן אריה: (ב) זה כנגד בקשה, זה מסדר את זה.

יעקב מרגי: שלושה חודשים זה סביר, אפשרי ישים?

יעקב מרגי: שלטון מקומי.

נועה בן אריה: כן, בממכר זה נראה לי סביר.

נועה בן אריה: אם היינו מתייחסים לנקודות הקצה זה היה קצת יותר מורכב.

לירן שפיגל: אני רוצה להזכיר שיש גם חוזר מנכ"ל של משרד החינוך, כלומר הסטנדרטים האלה מוכרים.

לירן שפיגל: מועד התחילה נקבע, בין היתר, לאור העובדה שיש עיצומים כספיים שאפשר להטיל על מי שאינו מקיים.

לירן שפיגל: זה מאפשר להם התארגנות וגם מאפשר לנו לא לאכוף ישר.

יעקב מרגי: אני מקווה שהתקנות האלה ייאכפו יותר ממה שנאכף חוזר מנכ"ל ומה שקורה היום במזנונים או בסמיכות לבתי-ספר.

יעקב מרגי: תוספות.

תמי סלע: לא חל בסמיכות.

יעקב מרגי: דיברנו על זה בדיונים הקודמים, ופה צריך אכיפה.

יעקב מרגי: אם אני פותח דוכן רוכלות מתחת לאף של ראש הרשות, הוא מיד שולח לי שני פקחים שמרימים אותי.

יעקב מרגי: כל שכן כשיש רכב ישן שמזמן היה צריך לרדת מהכביש, שהמנוע שלו עובד והאגזוז שלו - חסר רק צינור לתוך השווארמה.

יעקב מרגי: אנחנו מחייכים, אבל זה קורה.

יעקב מרגי: וראה זה פלא, מסתבר שהילדים אוהבים את הסנדוויצ'ים האלה יותר.

לירן שפיגל: "תוספת (תקנה 2) 1.

לירן שפיגל: הגדרות בתוספת זו - 'כמות גבוהה' – (1) לעניין חומצות שומן רווי – מעל 4 גרם חומצות שומן רווי ב-100 גרם מזון מוצק – או מעל 3 גרם חומצות שומן רווי ב- 100 מ"ל מזון נוזלי; (2) לעניין נתרן – מעל 400 מ"ג נתרן ב-100 גרם מזון מוצק או מעל 300 מ"ג נתרן ל-100 מ"ל מזון נוזלי; (3) לעניין סוכר – מעל 10 גרם סוכר ב-100 גרם מזון מוצק או מעל 5 גרם סוכר ב-100 מ"ל מזון נוזלי; 'מזון מוצק' - לרבות מזון מוצק למחצה או מזון צמיג.

לירן שפיגל: " מבקשים להוסיף עוד הגדרה לעניין ממתיק.

לירן שפיגל: "'ממתיק' – תוסף מזון שנועד להקנות טעם מתוק למזון.

לירן שפיגל: "

תמי סלע: בקיצור, לא מתוק מדי, לא מלוח מדי ולא שמן מדי.

יעקב מרגי: 400 נתרן ל-100 גרם זה גבוה.

בן צור: ביקשנו להפנות להגדרה "תוסף מזון" כהגדרתו בחוק הגנה על בריאות הציבור.

תמי סלע: שנועד להקנות טעם מתוק למזון.

יעקב מרגי: אני חושב שלא צריך להיות על זה ויכוח.

תמי סלע: רק ארצה לבדוק את ההגדרה בחוק הגנה על בריאות הציבור.

תמי סלע: אני מניחה שזה בסדר, אבל מפנים להגדרה אז אני צריכה לבדוק.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

דורית אדלר: שמי ד"ר דורית אדלר, יושבת-ראש ועדת ההיגוי של הפורום הישראלי לתזונה בת קיימא.

דורית אדלר: אפשר להתייחס לרמות הסף, כמו שדיברנו על הנתרן, בהגדרות?

דורית אדלר: יש כאן עניין עקרוני – אתה בעצמך אומר את זה - 400 מ"ג נתרן זה כמות אדירה של נתרן.

דורית אדלר: צריך להבין שאנחנו מדברים פה על אוכלוסייה שהיא בסיכון מאוד גבוה; יחד עם מגיפות ההשמנה, 400 מ"ג ל-100 גרם זה רף שאנחנו ממשיכים לתת להם מזון מזיק.

דורית אדלר: אותו דבר לגבי ארבעה גרם שומן רווי ל-100 גרם.

דורית אדלר: אני רוצה להזכיר - אמנם זה לסכרתיים – את תו האגודה לסוכרת שקבע כבר לפני 20 שנה רמות הרבה יותר נמוכות.

דורית אדלר: הייתי שמה את זה כ-200 מ"ג נתרן – לא מעבר לזה – ו-1.5 גרם שומן רווי ל-100 גרם.

דורית אדלר: אין שום סיבה לתת לילדים שלנו לאכול מזון מזיק תחת תקנות מהסוג הזה.

יעקב מרגי: עוד התייחסויות?

יעקב מרגי: אנשי המקצוע, משרד הבריאות.

רונית אנדוולט: שמי פרופ' רונית אנדוולט, אני ראש אגף התזונה במשרד הבריאות.

רונית אנדוולט: השיקול היה לעבוד, כמה שאפשר, בהתאמה עם החוק של הסימון בחזית האריזה בשביל להקל גם מבחינה זאת.

רונית אנדוולט: הרעיון הוא שהמזונות יהיו כמה שיותר בריאים.

יעקב מרגי: לגבי חזית האריזה, זה לא על הערכים.

יעקב מרגי: מה לחייב לסמן – אני מבין; אבל זה לא המקום, זו לא הוועדה, לא השולחן.

יעקב מרגי: זו ועדה אחרת.

יעקב מרגי: לגבי קביעה אם זה מזון בריא או לא מזון בריא – אני רוצה לשמוע את פי המומחה.

רונית אנדוולט: השתדלנו בכל התקנות שיעמדו לנגד עינינו שני עקרונות מרכזיים: 1.

רונית אנדוולט: שהמזון יהיה הרבה יותר בריא ממה שקיים היום בקיוסקים מבחינת התכולה שלו; 2.

רונית אנדוולט: שדפוסי האכילה התזונתיים יהיו בריאים יותר.

רונית אנדוולט: זאת אומרת, שלא יהיו שם חטיפים, שלא יהיו דגני בוקר, שלא יהיו דברים שאנחנו יודעים שדפוסי האכילה שלהם לא בריאים, שאוכלים אותם על הדרך ולא בישיבה בצורה מסודרת.

רונית אנדוולט: זה עמד לנגד עינינו בכל התקנות האלה, וניסינו ללכת על המתווה הרחב ביותר האפשרי, שמאפשר לקיוסקים למכור אבל בתוך הגבולות של המזונות היותר בריאים שמאפשרים דפוסי אכילה בריאים יותר.

יעקב מרגי: צריך לזכור שבתוספת פה זו הגדרה מה זה כמות גבוהה, זו לא המלצה שזה יהיה הערך - שלא נתבלבל.

יעקב מרגי: אבל ההערה במקום וגם ההבהרה במקום.

מיכל מנקס: מספיק שתהיה מלחיה במזנון והילד יוסיף, אז מה עשינו?

דורית אדלר: זה ממש לא נכון, כי רוב המלח שאנחנו אוכלים בא מהמזון האולטרה מעובד, הוא בא מהחטיפים.

דורית אדלר: תני לו מלחיה, אבל תוציאי את החטיפים.

דורית אדלר: 80% מהמלח בא מהמזון שאנחנו קונים בסופר.

יעקב מרגי: הערה במקום.

יעקב מרגי: קודם כול, זה מגדיר כמות גבוהה, זה מגדיר עד ל-.

יעקב מרגי: אני מקווה שהערכים יהיו נמוכים יותר והמודעות תגדל.

תמי סלע: נראה בתוספת שיש הרבה מאוד דברים שהם אסורים כשלעצמם, כמו חטיפים.

יעקב מרגי: לכן אני מעדיף לשמוע הערות בסוף התוספת, כי יכול להיות שיש מענים.

יעקב מרגי: בבקשה, טבלת מזונות.

בן צור: אנחנו מבקשים, בגלל שהוספנו את הגדרת הממתיק - - -

יעקב מרגי: אני מבקש, לפני שאת מבקשת ממני דברים, שתסבירי לי.

בן צור: יש כאן גורמי מקצוע.

רונית אנדוולט: טור א' אומר שכל המשקאות שהם עשירים בסוכר ובממתיקים לא יוכלו להימכר.

רונית אנדוולט: מה שמותר יהיה למכור זה חלב, מים, סודה, משקאות סויה – דברים בריאים.

רונית אנדוולט: זו המהות של הסעיף הזה.

עירית ליבנה: זה חשוב שהכנסנו גם את משקאות האנרגיה, כי יש גם את הנושא של מניעת התמכרויות.

יעקב מרגי: הכנסתם את זה לאיסור.

יעקב מרגי: כשאומר משרד החינוך "הכנסנו" – צריך לחדד.

עירית ליבנה: משקאות האנרגיה נכנסו לאיסור.

יעקב מרגי: זה טור האיסורים.

יעקב מרגי: מה את רוצה לבקש?

בן צור: אחרי משקאות מתוקים רשום "וממותקים".

בן צור: הכנסנו למעלה הגדרה של ממתיק, אז אנחנו רוצים לומר: "משקאות מתוקים או בתוספת ממתיקים".

בן צור: ככה זה ברור יותר וזה גם יהיה לאורך כל הנוסח כשנראה מקומות של ממותקים וממתיקים.

יעקב מרגי: למה את מוציאה את זה מההגדרה של משקאות?

בן צור: אנחנו רוצים להגיד רק מה מותר, כי זה ממילא יחול בהמשך לפי המזון סימון אדום, שלפי התקנה שהיתה למעלה אסרנו אותו.

רונית אנדוולט: אז אולי זה יהיה במה מותר ולא במה אסור.

יהודית גידלי: תסבירי מה ההבדל אם המיץ הוא מפרי אחד או משני פירות.

רונית אנדוולט: אם מייצרים מוצר ממיץ סחוט טבעי ממוצר אחד – אנחנו יודעים מה זה; כאשר מתחילים לערבב כל מיני מרכיבים ביחד - אין לנו מושג מה שמים בפנים בסופו של דבר.

רונית אנדוולט: ההגדרה תואמת גם את החוק הנוסף.

יעקב מרגי: כשאני קונה מיץ טבעי וכותבים "אינו מכיל פרי", למה מתכוונים?

רונית אנדוולט: שזה לא מיץ טבעי.

רונית אנדוולט: הוא לא מכיל פרי, רק חומרי טעם, צבע וסוכר.

יהודית גידלי: אבל אם יש מיץ טבעי מאשכולית ותפוז – זה שני מרכיבים, ושניהם טבעיים.

יהודית גידלי: כתוב במותר: מיץ טבעי מרכיב אחד.

רונית אנדוולט: כמו שאמרנו, החלק המקדים מדבר על כך שכל מה שמקבל סימון אדום לא יוכל לקבל.

רונית אנדוולט: שני רכיבים מקבל סימון אדום בגלל תכולת הסוכר הגבוהה.

רונית אנדוולט: גם במיץ טבעי ממרכיב בודד אחד יש תכולת סוכר גבוהה, אבל בגלל שהחרגנו מוצרים ממוצר בסיס אחד - כי אי-אפשר להוציא מהמיץ הטבעי את הסוכר שבפנים, אבל כשמוסיפים שני סוגי פרי מגדילים את כמות הסוכר ואפשר לא להכניס תוספת של סוכר.

יהודית גידלי: למה יש יותר סוכר במיץ שיש בו גם אשכולית וגם תפוז לעומת תפוז בלבד?

רונית אנדוולט: קודם כול, לפעמים יש.

רונית אנדוולט: במיץ טבעי ממרכיב בודד אחד את לא יכולה להפריד את הסוכר; כאשר את מוסיפה שני סוגים של מיצים את כן יכולה להגיד שיש בזה סוכר שהוסף באמצעות המיץ הקודם.

רונית אנדוולט: היינו צריכים להכניס למסגרת אחת יותר כוללת ערבוב של מספר רכיבים יחד, ולכן נכנס גם הנושא של סוגי מיץ.

יעקב מרגי: יהודית, כשזה מרכיבים טבעיים – השאלה שלך במקום.

יהודית גידלי: לזה התכוונתי.

תמי סלע: אז זה אומר שהוא לא רק טבעי.

יעקב מרגי: הבנו את ההבהרה.

יעקב מרגי: מיכל, רצית להעיר.

מיכל מנקס: בהמשך להערה על הממתיקים, אם אפשר להוסיף ממתיקים מלאכותיים, מפני שאם יש ממתיקים שהם תחליפים לסוכר - - -

בן יוסף: אני מהנדסת מזון משירות המזון הארצי.

בן יוסף: אני רוצה להבהיר את נושא הממתיקים.

יעקב מרגי: רק רציתי להגיד לכם שהמומחים לממתיקים עוד לא הגיעו להכרעה אם הם מזיקים או לא מזיקים, טובים או לא טובים, אם הסטיביה היא טבעית או שגם היא תעשייתית.

יעקב מרגי: אבל בבקשה, רק אמרתי מהרהורי לבי.

בן יוסף: הוספנו הגדרת ממתיק, ולא בכדי רצינו להבהיר את זה.

בן יוסף: זה מבהיר את זה, מפני שקודם היה רשום "ממתיק מלאכותי".

בן יוסף: בחקיקה הקיימת היום אין הגדרה לממתיק טבעי או מלאכותי, ולכן הגדרת ממתיק כוללת את כל סוגי הממתיקים שנועדו להקנות טעם מתוק למזון, כלומר לרבות ממתיקים מלאכותיים, או so called טבעיים ואחרים.

תמי סלע: אבל דווקא בהגדרה "תוסף מזון", אם ראיתי אותה נכון בחוק, כתוב שזה משהו שלא מהווה מזון כשלעצמו.

תמי סלע: זאת אומרת, אם זה דבש או סוכר או כל מיני המתקות - - -

יעקב מרגי: אז זה לא תוסף מזון.

תמי סלע: אז זה לא נכנס להגדרת ממתיק פה, כי פה ממתיק זה תוסף מזון.

בן יוסף: נכון, הוא נכנס להגדרת סוכר.

תמי סלע: אז אם רוצים למנוע גם המתקה באמצעות כל מיני דברים שהם לא תוסף מזון, אז זה לא נכלל בהגדרת ממתיק.

תמי סלע: אני רוצה לבדוק את ההגדרה ואיך היא משליכה.

בן יוסף: נכון.

בן יוסף: ממתיק זה רק תוסף מזון.

בן יוסף: סוכרים, דבש וכו' - - -

רונית אנדוולט: זה נכנס לרף של עשרה גרם של הסימון האדום.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

אורית מגלד בן-אריה: אני דיאטנית קידום בריאות בעיריית תל-אביב, ואני רוצה להתייחס למיץ הטבעי.

אורית מגלד בן-אריה: אנחנו מדברים כל הזמן שאנחנו לא שותים אוכל - אני לא רוצה להפריע לתקנות, אני רוצה שיעברו היום – זו כמות סוכר מאוד גבוהה, הנזק שלה הוא לא פחות מהנזק של סוכר לא טבעי ואני מציעה להוציא אותו לגמרי מהרשימה המותרת.

אורית מגלד בן-אריה: המיץ הטבעי, הסחוט, הטבעי, הלא טבעי – אני מציעה שהוא לא יהיה קיים.

יעקב מרגי: לא ימכרו במזנונים שום מיץ, רק מים?

יעקב מרגי: את לא נראית לי אחת שמכרה פעם פחיות שתיה, אז תקשיבי.

יעקב מרגי: את יודעת מה מתח הרווחים בפחית שתיה?

יעקב מרגי: אז נראה לך שמישהו ייגש למכרז שלך?

אורית מגלד בן-אריה: ניגשו.

אורית מגלד בן-אריה: יש לנו מכרז פעיל, יש לנו מתמודדים והם נלחמים אחד בשני.

יעקב מרגי: יש לי חבר שמכר פעם פלאפל ושווארמה.

יעקב מרגי: הוא אמר לי: אני מרוויח מהשתיה יותר מהפלאפל והשווארמה.

רות שטסל ויינר: נכון.

רות שטסל ויינר: עדיין מרוויחים, אבל צריך לראות מה מוכרים, ואם עדיין יש את אותם - - -

יעקב מרגי: אני מצדיע, הלוואי שתוציאו.

רות שטסל ויינר: עובדה שהם מתמודדים על המכרז.

יעקב מרגי: אני מבקש לשקול את הקריאה הזו.

קריאה: אין לנו התנגדות.

יעקב מרגי: בטח, משרד הבריאות, אין להם התנגדות.

יעקב מרגי: הם המליצו להוריד את הסייעות.

יעקב מרגי: אתם עליתם על מוקש – אפרופו דיון אחר – משרד החינוך, נתתם לו צ'ק פתוח.

יעקב מרגי: בכל פעם שיש ויכוח על סייעת – זה על פי המלצת משרד הבריאות.

יעקב מרגי: הכהן הגדול אמר.

יעקב מרגי: זה לא משנה איזו אלרגיה, איזו מוגבלות – על פי החלטת משרד הבריאות.

יעקב מרגי: אבל זה לא הדיון.

יעקב מרגי: יש פגרה, אין לי במה אחרת לשחרר, ואני לא צייצן כרוני.

יעקב מרגי: אז אמרתי בוועדה, זו הבמה שיש לי.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

תמי סלע: השאלה היא אם מיץ טבעי בדרך עומד בהגדרות של כמות סוכר גבוהה, כי אם לא גם ככה זה יהיה אסור, אז למה לבלבל אותם?

תמי סלע: להגיד שזה מותר, אבל בעצם זה אסור.

בן צור: לכן ההצעה היתה להוריד את המיץ הטבעי הסחוט מטור א' של המזון האסור ולאפשר אותו רק כמו שהוא מותר במסגרת הסמל האדום.

תמי סלע: אז בכלל להוריד אותו?

יעקב מרגי: כן, היא אמרה.

רות שטסל ויינר: להוריד אותו מהמותר.

תמי סלע: כן, כי אם בפועל הוא לא מותר בגלל שכמות הסוכר בו גבוהה, זה סתם מטעה.

תמי סלע: צריך להתחיל לבדוק בכל מיץ סחוט כמה סוכר יש.

בן צור: זה נכון.

בן צור: באסור זה חד-משמעית אסור.

יעקב מרגי: כל המציעים עם הכוונות הטובות – אתם ממליצים להוציא את המיץ הסחוט, והקולה תישאר?

רות שטסל ויינר: אנחנו מסכימים על המורכבות של הרווחיות.

רות שטסל ויינר: הרווחיות חשובה לנו, חשוב שהמפעיל יהיה רווחי כי אחרת הוא לא יהיה שם.

יעקב מרגי: מצדי, שלא יהיה בכלל מזנון בבתי-ספר.

יעקב מרגי: מה קרה?

רות שטסל ויינר: אנחנו לא רוצים שהרווחיות תהיה על הגב של התלמידים שלנו.

יעקב מרגי: זו שאלת הבהרה.

יעקב מרגי: מה הוחלט לגבי השתיה?

בן צור: להוריד את המיץ.

דורית אדלר: להכניס לאסור.

יעקב מרגי: הוא נשאר באסור ויוצא מהמותר – בכלל, לא עם מרכיב אחד ולא עם שני מרכיבים.

בן צור: ההצעה של גורמי המקצוע כאן אומרת "מיץ פירות סחוט".

יעקב מרגי: הוא נשאר באסור.

בן צור: כן.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

גליה שגיא: אני מנהלת איגוד תעשיות המזון מהתאחדות התעשיינים.

גליה שגיא: בכללי אנחנו מברכים על התקנות, רוצים שיעברו.

גליה שגיא: היינו גם בסבב הקודמת.

גליה שגיא: אנחנו רוצים להעיר כמה הערות.

גליה שגיא: אמרה קודם היועצת המשפטית על בלבול; לדוגמה, מיץ טבעי מרכיב אחד עבר והוא פטור מהסימון האדום.

גליה שגיא: אנחנו צריכים לשים לב שאנחנו לא יוצרים יותר מדי מערכות מקבילות.

גליה שגיא: היום החקיקה הולכת כל הזמן לכיוון של איחוד רגולציות וטיוב רגולציה.

גליה שגיא: אנחנו יוצרים כאן עוד - - -

יעקב מרגי: תסבירי לי למה.

יעקב מרגי: אם התקנות האלה חלות רק על מזנונים בבתי-ספר, למה - - - ?

גליה שגיא: מצד אחד אנחנו אומרים שיש סימון שמשרד הבריאות סימן, עבר בחקיקה הראשית, יש תקנות, מכירים את הרף.

גליה שגיא: אני יכולה להגיד בשם התעשייה שהתעשייה עובדת קשה מאוד בשנים האחרונות, קל וחומר - - -

יעקב מרגי: והיא מצליחה בהרבה מרכיבים.

גליה שגיא: נכון.

גליה שגיא: היא עובדת הרבה מאוד כדי לטייב את המוצרים, להפחית את הסוכר ולהפחית את השומן, ורוצה למכור את המוצרים - - -

יעקב מרגי: לא עדכנו אותי ששינו את הבמבה למעודנת יותר.

יעקב מרגי: שנים אני אוכל, עד שהנכד בא והבנתי שיש במבה יותר ידידותית.

גליה שגיא: הבמבה גם לא תסומן באדום, הערכים שלה הופחתו.

גליה שגיא: התעשייה עובדת עם ודאות, וגם הצרכנים צריכים איזושהי ודאות.

יעקב מרגי: מסכים אתך.

גליה שגיא: התעשייה מתכווננת כל כולה לספים שהציב משרד הבריאות, לסמנים האדומים ולשם כולה מתכווננת, גם בנושא של חדשנות.

יעקב מרגי: גברתי, אני אתך אם זה היה דיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, שבה קובעים כללים לגבי סימון.

יעקב מרגי: את צודקת, הייתי קשוב – אני חושב שצריך להיות קשוב גם לתעשיינים ולתעשייה.

יעקב מרגי: אבל פה מתקנים תקנות אזוטריות, קטנות, שמיועדות למזנונים בבתי-ספר, שאין להן שום השלכה.

יעקב מרגי: ההיפך הוא הנכון, אנחנו יונקים את ההגדרות.

יעקב מרגי: יושבת פה היועצת המשפטית שתקפיד שתהיה אחידות, שיהיו אותן הגדרות כפי שמופיעות בתקנות המזון.

גליה שגיא: אבל מהבחינה הזאת אין אחידות.

יעקב מרגי: אנחנו לא מייצרים משהו חדש.

גליה שגיא: אנחנו לא פה כדי להתנגד או לשים רגליים, רק לראות שיש אחידות.

יעקב מרגי: אני מסכים אתך.

יעקב מרגי: אנחנו לא מייצרים משהו חדש, בתקנות האלה אנחנו לא גוזרים שום גזירה על התעשייה ועל היצרנים.

יעקב מרגי: אנחנו גוזרים גזירה על המוכרים במזנונים שנמצאים במוסדות החינוך, זהו.

יעקב מרגי: החשש שלך הוא במקום, מוצדק, והתפקיד שלנו הוא לכתוב תקנות שמתכתבות עם המציאות בשטח, עם המוצרים.

יעקב מרגי: תודה.

גליה שגיא: לעניין המיץ מרכיב אחד – לפי משרד הבריאות הוא הוחרג.

גליה שגיא: זה כמו שתחריג שלא יהיה תפוזים בכלל בבתי הספר.

בן צור: אנחנו בודקים עם ראשי המשרד לוודא שזה מקובל.

בן צור: מיץ טבעי סחוט מרכיב אחד זה מיץ שלא יקבל סימון אדום, וכשאנחנו עשינו את הקטגוריות של תקנה 3 עם מזון המסומן בסמל אדום, המיץ הטבעי הסחוט מרכיב אחד, לא יהיה לו סמל אדום.

יעקב מרגי: אבל מותר לך ולי לקבוע שלמרות שהוא לא באדום, מאחר שזה במגרש הבית ספרי - שלא יהיה.

בן צור: נכון.

בן צור: אז אם מבקשים מאתנו עמדה של משרד הבריאות, אנחנו מוודאים גם מול משרד הבריאות.

יעקב מרגי: תוודאו, ואם זה שונה מההסכמה – תחזרו אלינו.

בן צור: בסדר גמור.

אורית חזון מנדל: אנחנו לא רוצים ליצור התנגדות של ההורים – אני מדברת מפורום ועדי ההורים היישוביים.

אורית חזון מנדל: זה צריך לייצג את כלל ההורים וכלל הילדים.

יעקב מרגי: לא תמצאי אף פעם דעה אחידה בקבוצה של עשרה אנשים.

אורית חזון מנדל: אבל כדאי להביא תחליפים.

אורית חזון מנדל: זאת אומרת, אם יש ירק או פרי עם אחוז נמוך של סוכר, אני חושבת שאפשר לאפשר סחיטה במקום.

יעקב מרגי: בסדר, נשמעה דעה אחרת.

יעקב מרגי: אנחנו נכנסים למרתון הקראה עד הסוף וסבב התייחסויות אחרון.

יעקב מרגי: בבקשה.

תמי סלע: יש פה שוב "ממתיק שולחני".

בן צור: מה שאנחנו אומרים פה זה בלא סוכר או ממתיק, לרבות ממתיק שולחני.

גליה שגיא: הכוונה לסוכר מוסף או ללא סוכר?

בן צור: סוכר מוסף.

יעקב מרגי: בבקשה, נמשיך בקריאה.

יעקב מרגי: תרשמו לכם את ההערות.

בן צור: בסעיף 5 אנחנו מציעים להוריד את המילה "מלאכותיים" כדי לא לבלבל, ולכתוב: "או ממתיקים המוספים במהלך הבישול או הכנת המנה"?

בן צור: שוב, זה בגלל שיש לנו הגדרה של ממתיקים למעלה.

תמי סלע: על הירקות והפירות היה לנו דיון.

תמי סלע: בתקנות של הצהרונים חייבו את הספק לתת מגוון של שלושה סוגים לפחות על מנת שיהיה מגוון.

תמי סלע: פה המשמעות היא שאם אין לו אפשרות להביא שלושה סוגים, הוא יכול שלא יהיה אצלו על המדף פירות וירקות.

תמי סלע: זאת אומרת, אם יש לו רק תפוחים, הוא לא יביא בכלל פירות ואז הוא לא עובר על התקנות.

תמי סלע: לא ברור למה להגביל.

יעקב מרגי: למה להגביל?

רונית אנדוולט: הרעיון היה לתת מגוון של פירות וירקות עונתיים.

יעקב מרגי: אז תכתבי "מגוון פירות".

רונית אנדוולט: אבל "מגוון פירות" – מספיק שניים.

יעקב מרגי: אז תכתבי "לפחות".

יעקב מרגי: ברגע שאת כותבת בתקנה "לפחות" - - -

קריאה: כתוב "שלושה סוגי ירק לפחות".

רונית אנדוולט: יכולים תמיד לשים יותר.

תמי סלע: אבל לא יכולים לשים פחות.

תמי סלע: עדיף שלא יהיו בכלל פירות?

יעקב מרגי: הוא חייב לשים, אין אפס.

תמי סלע: הוא לא חייב, זה מזון אסור.

יעקב מרגי: אפס בתקנות האלה - משתמע שאני רשאי, כבעל הקיוסק, לא לשים ירקות בכלל?

עירית ליבנה: אם אין לך שלושה - כן.

עירית ליבנה: היה לנו ויכוח על זה.

יעקב מרגי: אז ההערה במקום.

רונית אנדוולט: אגיד מה היה החשש שלנו.

רונית אנדוולט: החשש שלנו היה שאם לא נכתוב "לפחות שלושה", ישימו רק איזה מלפפון בשביל התצוגה ולא יתנו מגוון.

רונית אנדוולט: אני מזכירה שהמטרה של התקנות זה גם להקנות דפוסי אכילה בריאים יותר, וחלק מזה זה לחשוף את הילדים למגוון של פירות וירקות.

רונית אנדוולט: ראינו איך זה נראה במדינות - - -

יעקב מרגי: אז תחייבי מינימום שלושה סוגי ירקות.

יעקב מרגי: את אומרת שאם לא שלושה - אז כלום.

רונית אנדוולט: הרעיון היה שיהיה לפחות - - -

יעקב מרגי: אז תחייבי מינימום שלושה.

יעקב מרגי: אבקש למצוא את הנוסח.

עירית ליבנה: לא פחות משלושה סוגים.

עירית ליבנה: המשמעות היא עדיין שאם יהיו לו רק תפוחים וענבים – לא ימכור.

יעקב מרגי: אז תמצאו את הנוסח שיחייב אותו לשים לפחות שלושה סוגים.

עירית ליבנה: אם אתה אומר לו מותר ירקות ופירות ויהיו לו רק שני סוגים – רק אגסים ותפוחים – הוא לא יציב אותם, כי הוא לא יעמוד בתקנות.

דורית אדלר: אז תחייבי אותו מראש.

לירן שפיגל: התקנות האלה לא אומרות חייב.

תמי סלע: התקנות האלה שונות מהצהרונים, הן לא מכריחות למזונות מסוימים כי זה לא ספק.

יעקב מרגי: אנחנו לפעמים מתבלבלים, אתה צודק.

יעקב מרגי: התקנות לא באות לחייב, הן רק אומרות מה מותר ומה אסור.

יעקב מרגי: בסוף ההקראה אפתח להערות.

יעקב מרגי: בבקשה.

תמי סלע: זה צריך להיות תואם באסור ובמותר.

נורית קורן: יש גם פסטה מקמח מלא, אז אל תורידו אותה לגמרי.

בן צור: אנחנו לא מורידים אותה.

בן צור: אנחנו אומרים מוצרים מקמח חיטה מלא או דגן.

יעקב מרגי: זה כולל הכול.

עירית ליבנה: יוכלו, אם הם עומדים בתקן.

נועה בן אריה: לא, כי אז יש להם מרכיבים אחרים שממילא נאסרו בתקנה מס' 2.

תמי סלע: היתה קטגוריה אחרת שבה היה כתוב שדגני בוקר בכלל לא, אז אם לא מוציאים את זה פה זה יוצר סתירה.

בן צור: נכון, לכן אנחנו רוצים להוציא את זה מכאן ולכתוב: "מוצרים, למעט דגני בוקר".

בן צור: העניין עם לחם, לחמניות, חלות ופיתות - חשוב לנו שיהיה ברור שההחרגה, ובלבד שאין בהם כמות גבוהה של חומצות שומן רווי, נתרן או סוכר.

יעקב מרגי: את יודעת מה השאלה שלי?

יעקב מרגי: אם יש לכם כל כך הרבה בקשות לשינוי, למה לא עשיתם לפני שהגעתם?

בן צור: אתה צודק.

בן צור: ראינו את הטבלה הזאת, אתה לא יודע כמה פעמים.

יעקב מרגי: להלחיץ אותי לשים את זה לדיון בפגרה - - -

בן צור: אתה צודק.

בן צור: עברנו על התוספת הזאת עשרות פעמים, אני לא מגזימה.

יעקב מרגי: יש מספיק דברים שצריך להתמודד אתם כל החופשה גם בלי תקנות המזון האלה.

בן צור: מה שאנחנו מבקשים זה רק להעלות את הסיפור של לחם, לחמניות, חלות ופיתות לפני ההחרגה של "ובלבד שאין בהם כמות גבוהה של חומצות שומן רווי, נתרן או סוכר".

תמי סלע: אם זה מותר כשזה רק 80% ולא חייב 100%, אז גם באסור זה צריך להיות תואם.

תמי סלע: זו צריכה להיות תמונת ראי.

תמי סלע: כרגע זה לא תואם.

בן צור: נכון.

בן צור: את רוצה שנאמר גם בטור האסור "לחם, לחמניות, חלות ופיתות בתכולת קמח מלא הנמוכה מ-80%".

בן צור: בסדר גמור, מסכימה.

מיכל מנקס: מה זה ממרח אבוקדו?

מיכל מנקס: מה שמוכרים מכיל דברים הרבה יותר גרועים ממה שהורדנו מצד ימין.

נועה בן אריה: אבל אז בודקים את זה ביחס לשומן ולנתרן, ואם בתוך המוכן יש כמות נתרן שעולה על המותר – זה לא יימכר.

מיכל מנקס: ומה עם החומר המשמר?

יעקב מרגי: כנראה שהחומר המשמר לא בעייתי.

יעקב מרגי: אני מתעקש שהדיון יהיה אחרי הקריאה, פרט למשרדים ולייעוץ המשפטי.

יעקב מרגי: בבקשה.

תמי סלע: איך מציעים לתקן פה עם הממתיקים?

תמי סלע: זאת אומרת, כל משקאות היוגורט ויוגורט במתיקות מעודנת.

יעקב מרגי: עכשיו התייחסויות.

יעקב מרגי: עירית, בכובע השני שלך, מה יהיה עם הסביבה הנקייה מאלרגנים?

עירית ליבנה: הביטוי הראשון של המהלכים שלנו הוא הבוטנים פה.

עירית ליבנה: היעד שלנו – שתוך שנה כל ה-nuts ייצאו ממערכת החינוך.

יעקב מרגי: הערות, בבקשה אדוני.

איתי גוטלר: אני מעמותת מהיום, שהנשיא שלה זה פרופ' איתמר רז, שאתה מכיר.

איתי גוטלר: כבר הרבה שנים אנחנו לוחצים לקידום התקנות, אחרי שגם לחצנו לאישור החוק לפני ארבע שנים.

איתי גוטלר: קודם כול, זאת הזדמנות להגיד תודה על זה שאנחנו מסיימים, לפחות חלקית.

יעקב מרגי: שמחת עניים.

איתי גוטלר: שמחת עניים, אבל בכל זאת חשוב לי להודות לגורמים המקצועיים שיטפלו בזה, ונהיה בקשר אתם.

יעקב מרגי: שיאכפו את זה.

איתי גוטלר: גם לעירית ליבנה, גם לפרופ' אנדוולט וגם לעוזרת שלך פנינה, שהיתה מצוינת, ולכל מי שלקח בזה חלק.

איתי גוטלר: אנחנו מביעים צער על הנושא של ההסעדה שהוחרג מהתקנות, זה חבל מאוד.

יעקב מרגי: לא התייאשנו, חכה.

איתי גוטלר: בסדר, אנחנו לא יודעים לאן הכנסת הזאת הולכת.

איתי גוטלר: דבר אחרון: אני לא זוכר אם שמעתי מה סוכם בסוף ביחס להערה של דורית לנושא הנתרן והשומן רווי.

איתי גוטלר: גם אותי ההערה שלה הדאיגה, מבחינת האחוזים.

צור טהון: אני מפורום ההורים היישוביים.

צור טהון: יש לי מספר הערות על התקנות.

צור טהון: סעיף 5 – כשאתה נותן לספק אפשרות להשתמש בתבלינים ועשבי תיבול טריים או יבשים – הוא לא ישתמש בטריים.

צור טהון: יש תבלינים באיכות מאוד נמוכה, שלא עומדים בשום תקן.

יעקב מרגי: גרמת לי לחייך, אבל בסדר.

יעקב מרגי: הייתי פותח את מגירות התבלינים של כולנו פה.

יעקב מרגי: לא צריך להגזים.

תמי סלע: כתוב שזה צריך להיות לפי התקן.

צור טהון: אני לא מגזים בכלל, יש תבלינים באיכות מאוד נמוכה, מאוד זולים.

יעקב מרגי: אז היא ענתה לך.

תמי סלע: באסור, אם זה לא עומד בתקן - - -

צור טהון: לתקנה 6 הייתי מוסיף לפירות טריים ושטופים גם את המילה "מחוטאים".

צור טהון: שטופים זה לא מספיק, אני משווה את זה גם להנחיות שיש בצהרונים.

צור טהון: לשטוף במים זה כלום, אם אין סבון – אין חיטוי.

צור טהון: אני רוצה להבין לעניין הפירות: מותר ורצוי למכור פירות, אבל אסור לסחוט אותם במקום?

צור טהון: זה הרעיון?

קריאות: כן.

צור טהון: טוב.

צור טהון: סעיף 9 - ממרח אבוקדו, כהמשך למה שמיכל אמרה – לא נתקלתי בממרח אבוקדו מתועש ברמה גבוהה.

צור טהון: הייתי מוסיף פה ממרח אבוקדו לא מתועש, ממרח אבוקדו טבעי, כמו שדובר על ממרחים אחרים.

צור טהון: לגבי סעיף 10 – אני לא מבין למה צריכה להופיע פה המילה טיגון.

צור טהון: טיגון קצר סופח הרבה יותר שמן מטיגון עמוק.

צור טהון: למה בכלל צריך טיגון?

עירית ליבנה: איך תעשה סנדוויץ' עם חביתה?

צור טהון: זה לא טיגון.

צור טהון: טיגון קצר נשמע לי בעייתי, פתח לבעיות.

צור טהון: לא יודע מה זה טיגון קצר.

צור טהון: גם שניצל זה טיגון קצר.

עירית ליבנה: אז אולי אופשר להגיד "למעט חביתה".

יעקב מרגי: אצלך מה שלא בשמן עמוק זה טיגון.

צור טהון: נכון.

עירית ליבנה: אז אפשר להגיד "למעט חביתה", כי הוא יגיד לך שגם את הצ'יפס הוא מטגן קצת.

תמי סלע: צ'יפס אסור בכלל.

צור טהון: הייתי שמח שיחריגו חביתה.

יעקב מרגי: כרגע אנחנו שומעים הערות, אחר כך נשמע התייחסויות.

צור טהון: לגבי סעיף 13, לגבי כל מה שקשור לשלגונים וארטיקים, הייתי שמח להוסיף גם ללא צבעי מאכל.

צור טהון: לא מופיע פה צבעי מאכל, זה נראה לי קריטי בתחום הזה.

יעקב מרגי: הסתובבת קצת בארץ בחופשת הקיץ?

יעקב מרגי: ראית מה ההורים מאכילים את הילדים ואיפה?

דורית אדלר: בוודאי.

דורית אדלר: אדרבא ואדרבא, לכן האחריות היא עלינו.

יעקב מרגי: מצד אחד אני רודף אחרי התקנות האלה, ומצד שני - אסור לנו להתבלבל.

יעקב מרגי: הילד לא מנותק מהחינוך הביתי והאווירה הביתית ואסור לנו לשים את כל יהבנו על מערכת החינוך.

דורית אדלר: אתה צודק, ולכן אם לא נשנה את סביבת המזון - לא נצליח.

דורית אדלר: אני מדברת ברמה העקרונית – אם אנחנו מתירים 400 מ"ג נתרן ומתירים ארבעה גרם שומן רווי, אנחנו מתירים כמויות אדירות של רכיבים מזיקים, נקודה.

דורית אדלר: ילד ייקח שני דברים כאלה, כבר הוא מגיע לרמה מאוד גבוהה.

דורית אדלר: לכן אני אומרת שאולי נעשה פה משהו בדומה למה שעשו עם הסימון האדום, ולהגיד ששמים יעד לעוד שנה או ל-2020, שרמות הנתרן יהיו 200 מ"ג ל-100 גרם ורמות השומן הרווי – שני גרם ל-100 גרם.

דורית אדלר: זה דבר ראשון.

דורית אדלר: דבר שני, הנושא של חטיפים מלוחים.

דורית אדלר: אני מבינה שאם זה מתחת לרמה של 400 מ"ג נתרן - מותר למכור חטיפים מלוחים.

דורית אדלר: אני מבינה נכון?

בן צור: חטיפים אסור בכלל.

דורית אדלר: זה לא משתמע מהנוסח.

יעקב מרגי: כשיש לך איסור מוחלט זה איסור מוחלט.

יעקב מרגי: רק בהגדרה מה היא רמת נתרן גבוהה - זה 400.

יעקב מרגי: זה לא מופיע באיסור מוחלט?

דורית אדלר: לא מופיע באיסור מוחלט.

יעקב מרגי: והחטיפים האסורים בדרך כלל ברמת נתרן גבוהה מעל 400?

בן צור: לא כולם, אבל הרוב.

יעקב מרגי: אני רוצה שתבינו - צריך למתוח איזה קו רציונלי.

יעקב מרגי: אולי גם נצמיד להם מאמן שיצלם את האוכל לפני שהם קונים.

יעקב מרגי: ..

יעקב מרגי: אנחנו מתחילים לעשות פה סדר במזנונים.

יעקב מרגי: את יודעת מה הפחד?

יעקב מרגי: הפחד הוא שיתפתח משהו חלופי; המזנון לא יהיה אטרקטיבי, והם יצאו לקיוסק הסמוך ויאכלו מה שאנחנו לא רוצים.

יעקב מרגי: בימים כתיקונם, תלמידים, כשאין להם במזנון מה שהם רוצים, עוצרים בחנויות הנוחות בדרך לבית הספר או בקיוסק השכונתי לפני שהוא נכנס ולוקח את מה שאין לו בבית הספר.

יעקב מרגי: לא צריך ללכת לקיצוניות, צריך לתת ברמה סבירה.

יעקב מרגי: אם יש חטיף שהוא פחות מההגדרה של רמה גבוהה – שיהיה בבית הספר.

יעקב מרגי: זה עדיף מאשר שיקנה את החטיף עם ה-600 וה-700 או רמת סוכר גבוהה.

יעקב מרגי: אני מבין אותך, אבל אנחנו בתקנות המזון הבריא למכירה במזנונים.

דורית אדלר: אם אנחנו מכניסים את העניין הזה, שב-2020 הרף יהיה 200 מ"ג ושומן רווי שני גרם שומן ל-100 גרם - זה בסדר.

יעקב מרגי: אם זה ממילא יוגדר באדום - - -

דורית אדלר: אבל האדום מוגדר לכלל האוכלוסייה, וזה רמות גבוהות.

דורית אדלר: אתה צריך להבין שב-2020 ייכנסו רמות מאוד גבוהות שיהיו מותרות.

דורית אדלר: הילדים האלה, כל יום שהם אוכלים את זה אתה מגדיל את הסיכון שלהם לחלות.

דורית אדלר: לכן הפורום מציע שנגיד שב-2020 התקנות של בתי הספר יהיו 200 מ"ג נתרן ל-100 גרם ושני גרם - - -

יעקב מרגי: אני לא יודע לומר לך.

יעקב מרגי: עד לא מזמן האכילו אותנו דגני בוקר ואמרו: תאכלו, זה בריא – ועכשיו הוציאו אותם.

יעקב מרגי: אני שומע מחקרים היום - אני מאוד סקפטי, כי מה שהיה בריא פעם לא בריא היום.

יעקב מרגי: קפה פעם טוב, פעם לא טוב; שוקולד פעם טוב, פעם לא טוב – הכול פעם טוב ופעם לא טוב.

יעקב מרגי: לכן אני לא רוצה לקבוע היום אמירה, ואפילו אנשי המקצוע לא יגידו אמירה חד-משמעית היום, כי יבוא איזה מחקר ויסתבר שדווקא ברמת נתרן כזו וכזו זה מנע התפתחות של איזו מוטציה – סתם דיון פילוסופי עכשיו.

יעקב מרגי: לא רוצה לקבוע מעכשיו ל-2020, זה גם לא נכון לקבוע מה יהיה היעד ב-2020.

דורית אדלר: גם הסימון האדום קובע לגבי 2020.

יעקב מרגי: בסדר, זה משרד הבריאות עם כאבי הראש שלו.

יעקב מרגי: אמרתי לך מה הרציונל – להכניס את תקנות המזון הבריא לבתי-ספר, להכניס אותן ברף מסוים.

יעקב מרגי: יכול להיות שאם נראה שהצלחנו אתן ומשרד החינוך או כל גורם אחר יגיד שאפשר להתקדם לרמה גבוהה יותר – אדרבא.

יעקב מרגי: הלוואי שיאכפו את זה.

יעקב מרגי: התלהבתי כשאמרתי "יאכפו"; הלוואי שימנו את גורם האכיפה ליישם את התקנות האלה.

יעקב מרגי: אני אדם מציאותי, אבל לפחות בואו נתקן אותן.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי, לסיים.

דורית אדלר: הנושא של הממרחים השמנים – כתוב פה "ובלבד שבסלט על כל מרכיביו אחוז השומן אינו עולה על 9%".

דורית אדלר: אתם מובילים את זה שזה יהיה מזון מתועש, הרי בטחינה גולמית יש מעל 9% שומן.

דורית אדלר: אוקיי.

דורית אדלר: לגבי בשר בקר רזה – ראינו מה קורה היום עם הדגים, ראיתם את התחקירים.

דורית אדלר: צריך להיות פיקוח גם על איכות המוצרים האלה.

יעקב מרגי: עד עכשיו הפיקוח של משרד הבריאות ומשרד החקלאות על כלל המזון לא תקין?

יעקב מרגי: את רוצה שבפרצה הקטנה של משרד החינוך נתחיל לתקן?

דורית אדלר: מה שברור זה שמי שיספק את המזון הזה ילך לחפש את המקורות הכי זולים.

יעקב מרגי: אין ספק.

יעקב מרגי: זה קורה גם במסעדות הטובות ביותר, אין מה לעשות.

דורית אדלר: אני מסכימה.

יעקב מרגי: הרווח הוא מפתח.

יעקב מרגי: בבקשה.

רות שטסל ויינר: אני מברכת על היום הזה.

רות שטסל ויינר: חזקו ואמצו, כל העוסקים במלאכה.

יעקב מרגי: עיריית תל אביב, יש לציין שבחינוך אנחנו מקבלים נוכחות תמיד וגם מקדימים את כולם, לפני המחנה בהרבה תחומים, גם בסבסוד של הצהרונים וגם בכל התוכנית של הגיל הרך.

רות שטסל ויינר: תודה רבה.

רות שטסל ויינר: אני רוצה להוסיף שני דברים.

קריאה: - - - עיריית ירושלים - - -

יעקב מרגי: את רוצה שאומר על עיריית ירושלים בהרבה תחומים?

יעקב מרגי: בבקשה, תל-אביב.

רות שטסל ויינר: מהניסויים והמבדקים שעשינו, יש הבדל ויש מנעד מאוד רחב בין מה שהספקים מגדירים סנדוויץ' וסלט.

רות שטסל ויינר: זה לא נכנס לפה, אבל כשבודקים את התקנות צריכים לראות.

רות שטסל ויינר: לקחנו סנדוויצ'ים ושקלנו אותם, ומה שגילינו זה שאפילו שזה סנדוויץ' עם ביצה ואבוקדו, יש שם יותר פחמימות וכמות הירקות מאוד דלה.

רות שטסל ויינר: אני יודעת שיש לכם פירוט בחוק, אבל צריך לראות - - -

עירית ליבנה: אין יחס ומשקלים.

רות שטסל ויינר: כן, אין יחס ומשקלים.

רות שטסל ויינר: אני יכולה להעביר לכם את המכרז שעשינו, ממש פירטנו מה אנחנו מצפים מכריך טונה, מה אנחנו מצפים מסלט טבעוני, בשביל שלא יהיה איפה ואיפה.

יעקב מרגי: אני מזמין אתכם לשבת עם משרד החינוך, הם שומעים.

יעקב מרגי: אם מה שעשיתם ייראה להם, יכול להיות שבחוזרי מנכ"ל ימליצו על זה לכלל בתי הספר.

רות שטסל ויינר: אני לא יודעת איך זה מתכתב עם התקנות, אבל אין פה בכלל את העניין של ההסברה.

רות שטסל ויינר: יש בחוק את עניין הפיקוח - שאני מברכת ואשמח שימנו צוות ויעשו את זה כמה שיותר בהתחלה, בשביל שיראו וייראו, כי ככה זה עובד במדינה.

רות שטסל ויינר: אין מה לעשות, עד שאין קנסות זה לא קורה.

יעקב מרגי: יש הרבה ימים שהכנסת מציינת, ואחד מהם זה יום בריאות במערכת החינוך.

יעקב מרגי: תבואי לדיונים, נדבר גם על ההסברה.

יעקב מרגי: תאמיני לי, על הכתפיים הרפות של התקנות האלה נעמיס גם הסברה – אני מסכים אתך, לא מתווכח, אבל בואו נעבור הלאה כי אני רוצה לאשר את התקנות.

יעקב מרגי: תודה.

רות שטסל ויינר: אוקיי.

אורית מגלד בן-אריה: אנחנו מברכים על זה.

אורית מגלד בן-אריה: אגף נכסים שלנו מחכה לתשובה אם יש חתימה כדי להעביר את המכרזים.

יעקב מרגי: ככל שתאריכי יש סיכוי שלא תהיה חתימה, כי כבר זלגתי מעל רבע שעה לדיון הבא.

אורית מגלד בן-אריה: אז יש כמה הערות קטנות שחוזרות מהשטח.

אורית מגלד בן-אריה: חיפשתי לראות אם יש פתחים – אין, אבל כשבא אדם שמוכר מוצר ומבין שהמוצר המוגמר לא מכיל יותר מ-10% ככה ו-400 גרם ככה, הוא לא מבין שכל אחד מהרכיבים צריך לעמוד בקריטריונים.

אורית מגלד בן-אריה: אני מציעה להוסיף לתקנות שכל אחד מהרכיבים של סלט הירקות, כל אחד מהרכיבים של הסנדוויץ', גם הם צריכים לעמוד בקריטריונים ולא רק במוצר המוגמר.

אורית מגלד בן-אריה: זה כתוב פה בצורות שונות אבל עבור ההדיוט הלא מקצועי כדאי שזה יהיה כתוב בצורה יותר ברורה.

אורית מגלד בן-אריה: אני מציעה להוסיף מים בטעמים לשתיה האסורה.

יעקב מרגי: אנחנו לא מפרטים, יש הגדרות כלליות של משקאות.

יעקב מרגי: לא צריך לרדת לרזולוציות כאלה.

אורית מגלד בן-אריה: אני מציעה לאפשר בשלב הראשון למכור פרי אחד או ירק אחד – בדרך כלל זה יהיה פרי – כי אנחנו רוצים שיתחילו איפשהו, ואם נגביל אותם לשלושה הם לא יתחילו, וחבל לנו.

יעקב מרגי: לכן אנחנו משאירים את זה.

עירית ליבנה: לפחות.

תמי סלע: "לפחות" זה מגביל.

נועה בן אריה: אני מסכימה עם ההערה הזו, צריך להתחיל ממשהו.

לירן שפיגל: אז אמרנו מגוון.

יעקב מרגי: התקנות לא מחייבות, הן רק אומרות מה אסור ומה מותר.

תמי סלע: זה אומר שאחד זה אסור.

אורית מגלד בן-אריה: אני מציעה להוסיף "מומלץ".

יעקב מרגי: תמצאו את הנוסח, שאפשר יהיה להציג אחד או שניים.

אורית מגלד בן-אריה: הדבר הבא - - -

יעקב מרגי: והאחרון.

אורית מגלד בן-אריה: לחם 80% קמח מלא - אני לא בטוחה שזה זמין היום למכירה.

עירית ליבנה: כל הלחמים עם טעם אפשרי בריא זה 80% ומעלה.

אורית מגלד בן-אריה: נכון, אבל השאלה היא אם הם זמינים.

עירית ליבנה: יש 100 לחמים כאלה והרבה מאוד חברות.

אורית מגלד בן-אריה: בטיגון קצר אני מציעה להגדיר כמות שמן לטיגון – זה יפתור קצת את הבעיה.

אורית מגלד בן-אריה: בסעיף 11 כתוב בשר: אין בהם כמות גבוהה של חומצות שומן רווי.

אורית מגלד בן-אריה: בשר בדרך כלל לא עומד בקריטריונים האלה.

אורית מגלד בן-אריה: חזה עוף יעמוד בזה, אבל אם אני רוצה לתת חלקים אחרים של העוף, שהם כן מקובלים עלינו – לא אוכל לשים בסנדוויץ' לפי ההגדרה הזאת.

אורית מגלד בן-אריה: אני מציעה לתת לזה התייחסות.

יעקב מרגי: תשובה בהמשך.

יעקב מרגי: בבקשה.

גליה שגיא: בסעיף 5 כתוב שמותר שמן קנולה או שמן זית.

גליה שגיא: היום יש פיתוחים של שמנים צמחיים שנחשבים בריאים.

גליה שגיא: להבנתנו, מה שחשוב זה האיכות ולא הסוג.

גליה שגיא: לדוגמה, שמן סויה לא מופיע פה; יש פיתוחים של שמן סויה שהם איכותיים יותר.

גליה שגיא: השאלה היא מבחינת הפרמטרים.

יעקב מרגי: משרד הבריאות, אתם בטוחים שהקנולה שמשווקת היא קנולה נטו?

רונית אנדוולט: בגדול, השמנים שמצוינים כאן הם השמנים המוכרים לנו, הטובים יותר.

רונית אנדוולט: נבדוק את הנושא הזה.

גליה שגיא: סעיף 8 - מזונות עם כמות גבוהה של שומן – צריך להוסיף את המילה "רווי", כמו שהיה למעלה "סוכר מוסף".

גליה שגיא: תודה.

גליה שגיא: סעיף 10 – בקשה להוסיף את ההקפאה לאופן ההכנה: "מזונות שעברו אפייה, צלייה והקפאה" – שזה יהיה אפשרי.

קריאה: הקפאה זה לא צורת בישול.

גליה שגיא: כל הירקות הקפואים, לדוגמה.

יעקב מרגי: תודה.

גליה שגיא: עוד שניים קצרים.

גליה שגיא: הערה לעניין סעיף 14 והאלרגנים, שגם התעשייה מחכה בקוצר רוח לתקנות אלרגנים.

גליה שגיא: כתוב: "כל מוצר המכיל בוטנים בשיעור כלשהו" – החשש הוא שזה יוציא הרבה מוצרים שכתוב "עלול להכיל בוטנים".

יעקב מרגי: הייתי מוציא את כל המזנונים, אבל מאחר שלא – עזבו את זה.

גליה שגיא: כל סעיף חוזר מחדש על "לא מכיל שומן רווי או סוכר"; למה לחזור על זה כל פעם מחדש?

גליה שגיא: ברמה הניסוחית, לא ברמה המהותית, האם לא כדאי שיהיה פעם אחת וזה ירוץ על כל התקנות?

גליה שגיא: היתה פה הערה לגבי המזון המתועש; אני רוצה להגיד שהמזון המתועש הוא מזון מבוקר, לא רק ברמת האיכות - - -

יעקב מרגי: כשהוא העיר את זה שמתי לב שלא התייחסת.

יעקב מרגי: אבל בסוף קלטת את זה, בסדר.

גליה שגיא: אמרת להתאפק.

גליה שגיא: במזון המתועש אתה לפחות יודע מה הכניסו, מה הרכיבים.

גליה שגיא: זה לא רק מבחינת האיכות והבטיחות אלא גם מבחינת הרכיבים.

גליה שגיא: כשמישהו עושה בעצמו אין לך בקרה כמה שמן נכנס או כמה מלח.

גליה שגיא: אז זו לא מילה גסה "מזון מתועש", נהפוך הוא.

גליה שגיא: זה מבטיח את הקריטריונים.

מיכל מנקס: מאחר שאנחנו צריכים להעביר את התקנות בעת אישורן לרשויות המקומיות לסדר את המכרזים של המפעילים והמכונות, אני מבקשת שאם יש עוד תיקוני נוסח – לא לעכב.

יעקב מרגי: אני לא מצביע היום.

יעקב מרגי: בשבוע הבא יש ישיבה נוספת על תקנות ההסעות, נכניס את זה.

יעקב מרגי: יש לכם תשובות לתת, שכשלעצמן הן דיון של חצי שעה.

יעקב מרגי: יש תשובות לתת, תיקוני נוסח, חקיקה ותקנות צריכים להיות בשום שכל.

יעקב מרגי: לכן אני אומר לכם: יש לכם שבוע שלם, שבו על כל תיקוני הנוסח ועל כל התשובות.

יעקב מרגי: אני מסמיך את היועצת המשפטית לקבל את התשובות, להתקדם ולהביא לי נוסח מתוקן להצבעה בשבוע הבא.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.