ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 705, 2018-07-25 11:05

יואב קיש: שלום לכולם, אני פותח את הדיון של ועדת הפנים בנושא בחינת מדיניות אי ההרחקה לאריתריאה לאור ההתפתחויות הבין-לאומיות.

יואב קיש: זו מהות הדיון ואני מבקש להתמקד בו.

יואב קיש: אני יכול להגיד שיש הרבה נושאים נוספים שאנחנו מכירים, כולל התוכנית שהממשלה רק לאחרונה קיבלה בנושא הגדרה של אזורים עם עדיפות לאומית, באמת מהלך חשוב, אבל כמובן שהוא לא נוגע במהות הבעיה אלא רק מנסה לתת איזשהו מענה לבעיות שנוצרות, אבל לתפיסתי זו לא המהות של העניין.

יואב קיש: יש נושא של חוק הפיקדון שבוועדה הזו אנחנו דנים בו רבות.

יואב קיש: אתמול היה דיון בבג"צ בנושא, שאני חושב שעורר הרבה מאוד שאלות, מאמירות שונות ומוזרות ששמענו שהושמעו שם, אבל כל הדברים האלה, היום לפחות אני לא רוצה להיכנס אליהם ואני רוצה שאנחנו נתרכז בדיון הנוכחי ובגלל זה חשוב לי נציגי משרדי הממשלה בעניין, זה בשינוי המציאות באריתריאה, ואי אפשר להתעלם מזה.

יואב קיש: כמו שמדינת ישראל לדעתי הייתה המדינה הראשונה שנתקלה בכניסת מסתננים מאריתריאה ולא החזירה אותם לאריתריאה, אני חושב שגם בנושא הזה אסור לנו להיות האחרונים בשיירה, אלא להוביל את השיירה ובהחלט לבחון את המשמעויות של השינויים שקורים בשטח.

יואב קיש: מה שמעורר את כל הגלים זה הסכם השלום עם אתיופיה שהוא דרמטי והאמת, גם הפתיע.

יואב קיש: אני לא חושב שמישהו ידע לצפות אותו, אבל הוא דרמטי לחלוטין וממנו כבר מתחילים לשמוע אמירות באריתריאה על הגבלת השירות ל-18 חודש.

יואב קיש: אני רוצה להקריא לכם קטע ממסמך, אני אקריא את זה באנגלית ואחרי זה אני אתרגם תרגום של חבר כנסת, אז לא לתפוס אותי במילה.

יואב קיש: זה קטע של מכתב שקיבלנו משגריר שוויץ בישראל שעיקרו ה- policy של שוויצריה כלפי מחפשי מקלט מאריתריאה.

יואב קיש: זה מסמך ארוך ואני חושב שמי שרוצה, גם יכול לקבל אותו.

יואב קיש: אין פה איזה משהו מוסתר.

יואב קיש: הוא מתייחס בין השאר להחלטה משפטית שנלקחה ב-10.7.18 שנוגעת לאריתריאי שסורב לו סטטוס של פליט והחזרתו אושרה על פי בית המשפט.

יואב קיש: אותו בחור, בעצם המקרה שלו הוא קצת מיוחד כי הוא בעצם יצא מאריתריאה לפני חובת הגיוס.

יואב קיש: הוא יצא בגיל צעיר, אבל אני רוצה להקריא שני משפטים שמופיעים במסמך.

יואב קיש: משפט אחד - (היו"ר מתרגם מאנגלית) מה שאומר שההרחקה והגירוש של המסתננים אפשרית גם אם בחזרתם הם יקראו לשירות צבאי.

יואב קיש: זה משפט אחד.

יואב קיש: משפט שני, שגם זה מופיע פה והוא מדבר על אריתריאה כמובן - (היו"ר מתרגם מאנגלית) התנאים בשירות הצבאי הם בעייתיים, אבל לא לנקודה שהם יגדירו בעקבות זאת את הגירוש כבלתי חוקי.

יואב קיש: פה הוא חוזר חזרה למקרה הספציפי שדיבר, ואומר, אין שום מניעה חוקית לעניין הזה, וזה בית המשפט - - -

מוסי רז: הבן אדם הוחזר לאריתריאה?

יואב קיש: אני לא יודע איפה זה עומד.

יואב קיש: יש להם גם נציגים, אבל אני חושב שגם זה משהו ששווה להכיר.

יואב קיש: בכל מקרה, אני חוזר רגע למהות של הדיון שהיא באמת מעלה מספר שאלות שמבחינתי מי שצריך לתת את התשובה לשאלות האלה זה משרדי הממשלה שנמצאים פה.

יואב קיש: ראשית, השלום שנחתם, האם זה משפיע על החזרת המסתננים לאריתריאה גם בניגוד לרצונם?

יואב קיש: האם בוחנים מצב שהוא יותר מורכב, זה סודנים לסודן ואריתריאים לאריתריאה?

יואב קיש: איפה התהליך הזה נמצא והאם יש קבלת החלטות בעניין?

סוזי צמח כהן: משפיע על החיים שלנו, יואב.

יואב קיש: בסדר, את זה באנו לבדוק.

יואב קיש: אם לא תפריעו לי, אז נשמע.

יואב קיש: זה עוד נושא שראינו היום, מדוע הופסקה היציאה מרצון של מסתננים מישראל לרואנדה?

יואב קיש: האם הייתה פה איזו בקשה של ממשלת רואנדה בעניין?

יואב קיש: זה פרסום שראינו היום.

יואב קיש: האם יש חדש בנושא הרחקה ממדינות שלישיות?

יואב קיש: לכל זה אני אומר, וזו היערכות שאני חושב שאנחנו חייבים להתחיל להיערך, זה לבחון את פתיחת חולות מחדש כמקום שירכז שוב את אותם מסתננים.

יואב קיש: לדעתי עשו פה טעות בחקיקה שסגרו אותו.

יואב קיש: חוכמה בדיעבד אולי להגיד, אבל לדעתי עשינו פה טעות ובהחלט בחשיבה של מהלך של הרחקת מסתננים חזרה לאריתריאה, מה אנחנו עושים בנוגע לחולות והאם יש היערכות לעניין הזה?

יואב קיש: זה שאלות שאני מפנה בעיקר לנציגי הממשלה.

יואב קיש: לפני שנעשה סבב של הממשלה, אתן כמובן לכמה אנשים שידברו ואז נשמע את הממשלה.

יואב קיש: לפני כן כמובן חברי הכנסת.

יואב קיש: נמצא איתנו חבר הכנסת מוסי רז.

יואב קיש: בבקשה.

מוסי רז: בוקר טוב, אני לא יודע בדיוק מי הנוכחים כאן.

מוסי רז: אני יכול לתת תשובות אם ניתן מכתב שזה שגריר שוויץ.

מוסי רז: אגב, אני יכול להראות מכתבים של שגרירים ישראלים בעולם - - -

יואב קיש: הוא רצה לבוא לפה, דרך אגב, השגריר.

יואב קיש: אמרתי, בשמחה, מוזמן כמובן, ובסופו של דבר הוא עצמו לא הגיע אבל הבנתי שיש פה נציגה מהשגרירות, אז אם נרצה נוכל גם להפנות שאלה.

מוסי רז: אז אני אשמח לשמוע, כי תראה, אני יכול להראות לך מכתבים ששלחו שגרירים ישראלים ונציגים ישראלים בעולם, שלא תמיד משתפים את המצב בישראל.

מוסי רז: מה שמעניין אותי לדעת, לאו דווקא לגבי הבן אדם ההוא פרסונלי.

מוסי רז: אמנם שאלתי, מעניין אותי אם הורחק.

מוסי רז: כמה אנשים הורחקו משוויץ לאריתריאה בשנה האחרונה או בשנים האחרונות?

יואב קיש: כמו בישראל.

מוסי רז: בישראל, אני מניח שלאדלשטיין יש את הנתונים, לא הורחקו בכוח אבל כנראה יש כאלה שעזבו.

מוסי רז: שמענו בפגישות הקודמות.

מוסי רז: כמה אנשים הורחקו בכוח משוויץ לאריתריאה, מהאיחוד האירופי לאריתריאה?

מוסי רז: מה האחוז גם באיחוד האירופי של אריתריאים מבקשי מקלט שמקבלים מקלט, וגם מה המצב פה?

מוסי רז: אם בעצם כבר שלושה חודשים מאז שקרס ההסכם עם רואנדה, ואני מצטרף לשאלה שלך, בעצם למה הוא קרס?

מוסי רז: האם מאז הוגשו ומה הייתה התשובה לגבי בקשות מקלט של נתינים מאריתריאה ומסודן או מכל מקום אחר?

מוסי רז: האם יש כאלה שהוכרו כפליטים מאז?

מוסי רז: מה היה השוני, ואיך זה, אם כל כך הרבה אלפים עזבו מרצון קודם, מה עשו עם הרצון שלהם בחודשים האחרונים?

מוסי רז: פתאום נעלם להם הרצון?

מוסי רז: הדבר היחיד שאני חייב להגיד שמעודד אותי, אדוני יושב הראש, זה שאני רואה פתאום את האמונה הגדולה בשלום שלך ושל שרת המשפטים.

מוסי רז: זה בהחלט בוקר מעודד.

יואב קיש: אתה לא תלמד אותנו על שלום, לא אותי ולא את שרת המשפטים.

יואב קיש: כל אחד רוצה שלום ואני מאוד שמח שיהיה שלום והלוואי והיינו יכולים לייצר שלום גם פה.

יואב קיש: לצערי, שכנינו, כנראה יש להם בעיות מסוגים אחרים ולא ניכנס למחשבות על איזו סביבה אנחנו נמצאים.

מוסי רז: אשמח אם מישהו רשמי - - -

יואב קיש: בוא נשמע רגע את משרדי הממשלה.

יואב קיש: מי נציג המל"ל?

גיל אבריאל: גיל אבריאל, היועץ המשפטי של המטה לביטחון לאומי.

יואב קיש: אוקי, בוא תעדכן אותנו איפה אתם נמצאים בעניין הזה.

יואב קיש: בבקשה, תציג את עמדתכם ואיפה אתם נמצאים בתהליך והאם החשיבה והעבודה בעניין הזה נעשתה?

גיל אבריאל: ראשית, אנחנו בהחלט מכירים את ההתפתחויות האחרונות בסוגיית גם הסכם השלום בין אריתריאה לבין אתיופיה.

גיל אבריאל: נמצאים פה נציגי משרד החוץ שבעצם הם אלה שאמונים על תמונת המצב.

גיל אבריאל: אנחנו עשינו דיון אצלנו בנושא הזה ואנחנו עוקבים אחרי זה.

גיל אבריאל: בהחלט אפשר להגיד שההתפתחויות האחרונות, הן טומנות בחובן סיכוי לשינוי עתידי באריתריאה ובמדינות.

גיל אבריאל: למרות שעוד מוקדם להגיד, גם מדינות אחרות בוחנות את הדבר הזה.

גיל אבריאל: המבחן המרכזי הוא אם הנסיבות והתנאים החדשים ככל שהם יתפתחו, יאפשרו את חזרת האריתריאים למדינה שלהם.

יואב קיש: מה זה המבחן?

יואב קיש: מתי תדעו להחליט?

גיל אבריאל: אני אתייחס, אדוני.

גיל אבריאל: קודם כול, המבחן המרכזי שאני רוצה לדבר עליו זה אם הנסיבות והתנאים החדשים יאפשרו את חזרת האריתריאים חזרה לאריתריאה תוך הבטחת ביטחונם האישי, הכול בהתאם לכללי המשפט הבין לאומי והפרקטיקה המקובלת.

גיל אבריאל: לאור זה אנחנו נבדוק את הדברים.

גיל אבריאל: בנוסף, אני רוצה לומר שסביר להניח שגם נציבות האו"ם לפליטים שהיא הגוף שבעצם אמון על חוות הדעת בעניין שינויים בהקשרים של פליטים, גם היא צריכה לתת את דעתה על השינויים בסטטוסים.

יואב קיש: מי?

גיל אבריאל: נציבות האו"ם לפליטים.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: מדינת ישראל לא יכולה לקחת החלטה סוברנית בעניין?

גיל אבריאל: לא אמרתי שזה במקום, אמרתי שיש בהחלט גם חשיבות.

יואב קיש: אני אגיד לך מה הבעיה בכל הסיפור הזה.

יואב קיש: האינטרס של אריתריאה גם לאחר, לצורך העניין, הסכם השלום, הוא אינטרס כלכלי להשאיר את אותם עובדים בחוץ, כי הם מעבירים כספים לאריתריאה.

יואב קיש: זה מאוד ברור.

גיל אבריאל: שליש מהתל"ג.

יואב קיש: לכן אני לא רואה אותם פותחים את שעריהם ובואו תיכנסו.

יואב קיש: אין להם אינטרס כלכלי לאפשר את החזרה של אותם מסתננים ולכן אני לא רוצה שבגלל מהלך כלכלי אתה תמצא את עצמך במצב שאתה לא מאפשר את כל השינוי הזה.

גיל אבריאל: אבקש כמובן להתייחס להערת היושב ראש.

גיל אבריאל: תראה, אנחנו נמצאים בתקופה של שינויים.

גיל אבריאל: השינויים בקרן אפריקה, אני מניח שמשרד החוץ יתייחס אליהם, זה שינויים שבחלקם דרמטיים במערך היחסים בין אתיופיה לאריתריאה.

גיל אבריאל: אפשר להגיד שזה שינויים משמעותיים.

גיל אבריאל: אני מבין בהחלט את מה שאדוני אומר.

גיל אבריאל: אני חושב שעוד מוקדם באמת, מכיוון שהדברים האלה רק מתרחשים.

גיל אבריאל: אני מניח שמשרד החוץ ידבר על פתיחת השגרירויות, על הביקורים ההדדיים, על הסוגיות שנוגעות לצבא.

גיל אבריאל: הדברים האלה קורים ממש עכשיו.

גיל אבריאל: האוכלוסייה האריתריאית כמו שכבוד היושב ראש יודע, היא מפוזרת ברחבי העולם.

גיל אבריאל: זו לא בעיה שהיא רק של מדינת ישראל.

גיל אבריאל: מדינות העולם בודקות ובוחנות את המצב באריתריאה.

יואב קיש: מה שאתה מרמז אפילו בסאבטקסט של דבריך, שמדינת ישראל לא תיקח צד עצמאי ולא תוביל מהלך.

יואב קיש: אתה אומר, אני אחכה לראות מדינות העולם, אני אראה את נציבות האו"ם לפליטים.

יואב קיש: אנחנו יכולים להוביל.

יואב קיש: אם אנחנו לוקחים החלטה ורואים שהיא אפשרית, אז יש לנו את כל הסמכות והיכולת כמדינה סוברנית להוביל החלטה בעניין, ואתה תראה דרך אגב בצורה מאוד יפה איך הרבה מאוד מדינות יישרו קו במקום להיות פאסיביים, ולכן קשה לי עם זה שאתה כל הזמן חוזר על המנטרה שנחכה ונראה מה יעשו מדינות העולם ומה נציגות האו"ם.

יואב קיש: אנחנו צריכים לבדוק ולהחליט בעצמנו.

גיל אבריאל: אני מבין את עמדתו של היושב ראש, בהחלט.

גיל אבריאל: אם השתמע מהדברים שלי שאנחנו בעמדה פאסיבית, לא לכך התכוונתי.

יואב קיש: לצערי כך השתמע.

גיל אבריאל: אז אני שמח על ההבהרה ואני אתקן.

גיל אבריאל: בהחלט אנחנו בודקים את הדבר הזה.

גיל אבריאל: אנחנו במגעים עם כל מי שצריך להיות בשביל לגבש עמדה על סמך החומר שמונח בפנינו והוא יונח בפנינו.

גיל אבריאל: לא אמרתי שאנחנו נהיה פאסיביים, אבל באותה נשימה אני בהחלט אומר ולא בסאבטקסט.

גיל אבריאל: לא אמרתי שנהיה פאסיביים, אבל אנחנו חיים במציאות מצוינת שבה השיקולים הבין-לאומיים מהווים מרכיב בתהליך קבלת ההחלטות.

גיל אבריאל: יכול להיות שמרכיב קטן, יכול להיות שמרכיב גדול, אבל בהחלט אנחנו, לצד זה שלא נהיה פאסיביים, אנחנו קשובים גם להיבט הבין-לאומי, גם להיבט המשפטי, והפרקטיקה המקובלת בתחום הזה זו פרקטיקה שהיא מקובלת בכל העולם ולכן לא נהיה פאסיביים, אדוני, אבל מצד שני נהיה קשובים.

יואב קיש: רק שאלה אחרונה לפני שנעבור למשרד החוץ.

יואב קיש: האם יש נושאים שהם מתנהלים והם רגישים ולא ניתנים לעשות את זה בצורה פומבית?

יואב קיש: מבחינתך יש חשש לפגיעה או שכל המידע שיש הוא שקוף וידוע לכולם?

גיל אבריאל: בעיקרון, ישנם נושאים שכמובן חוסים תחת החיסיון.

גיל אבריאל: אדוני מכיר את הדבר מדיונים קודמים.

גיל אבריאל: ככל שיהיה צורך לדון בנושאים שהם רגישים, נבקש שהם ידונו במתכונת הקיימת בהסדרים שבין הממשלה לבין הכנסת.

יואב קיש: אוקי.

יואב קיש: משרד החוץ, בבקשה.

יורם אלרון: יורם אלרון, סמנכ"ל אפריקה במשרד החוץ.

יורם אלרון: ציינת בצדק שמדובר בהתפתחות דרמטית בקנה מידה היסטורי בין שתי מדינות שהיו במצב של סכסוך.

יואב קיש: ברשותך, אני יכול לתת אנקדוטה.

יואב קיש: היום במסגרת הסתובבותי בכנסת פגשתי חבר שהוא אחד מעובדי הכנסת והוא יוצא אתיופיה.

יואב קיש: הוא אמר לי שהוא היה בצבא אתיופיה ושירת אפילו כקצין חמש שנים בצבא ונלחם.

יואב קיש: מוסי, זה להערתך.

יואב קיש: הוא אמר, המלחמה הזו הייתה אחת המלחמות היקרות, עקובות מדם, מיותרות שיש.

יואב קיש: זה באמת שינוי שאתה מבין שזה דברים שקורים.

יואב קיש: המציאות משתנה לנגד עינינו וזה מהלך דרמטי לכל הדעות.

יורם אלרון: 20 שנה של סכסוך, שבתוך ה-20 שנה האלו גם הייתה מלחמה עקובה מדם כמו שציינת, משנת 98' ל-2000, שגבתה 80,000 הרוגים.

יורם אלרון: לאחרונה הגיע לאתיופיה ראש ממשלה עם כיוונים אחרים, רפורמטור גדול, וההכרזה שלו מייד אחרי ההשבעה הייתה שהוא הולך לכונן שלום עם אריתריאה, הולך לקבל החלטה כבדת משקל לסגת משטחים שנכבשו על ידי אתיופיה במלחמה הזאת.

יואב קיש: עשינו את זה בסיני, הליכוד.

יואב קיש: במקומות שצריך אנחנו עושים, אבל במקומות שאנחנו חושבים שאסור, אנחנו לא נעשה.

יורם אלרון: כשהכוונה כמובן לסגת משתי מובלעות שנמצאות בסמיכות לגבול.

יורם אלרון: לאחר מכן היו סדרה של אירועים, הראשון בהם היה ביקור של ראש ממשלת אתיופיה באריתריאה שהתקבל בהתלהבות רבה, אופוריה אפילו, ובמעמד הביקור שלו התקבלו כמה החלטות כולל כינון יחסים דיפלומטיים, פתיחת קו תעופה, מתן מוצא לים מאתיופיה, בנמלים של אריתריאה, שזה מאוד משמעותי, וכהנה וכהנה, כולל משחק כדורגל בין שתי הנבחרות הלאומיות שיתקיים בקרוב.

יורם אלרון: מה שחשוב לציין זה שזה באמת תהליך בהתהוות וזו התפתחות מאוד דרמטית, מאוד משמעותית בין שתי מדינות, יש קשר בין העמים אחרי כל כך הרבה שנים של מתח, של עימותים.

יורם אלרון: הדברים לוקחים זמן.

יורם אלרון: אנחנו במשרד החוץ, יש לנו שגרירות באסמרה, עוקבים אחר ההתפתחויות מיום ליום ויש התפתחויות.

יורם אלרון: בנושא הזה שאנחנו מתייחסים אליו עכשיו מוקדם עדיין להגיע למסקנות.

יואב קיש: מתי נראה לך לוחות הזמנים של הדבר הזה?

יורם אלרון: אי אפשר לדעת על רקע המצב באריתריאה.

יורם אלרון: אני חושב שזה יכול לקחת זמן.

יורם אלרון: אנחנו גם קראנו את הידיעות שהיו בתקשורת על כך שכביכול מקצרים את תקופת השירות הצבאי ל-18 חודש, אבל אמר באותה נשימה שר המידע של אריתריאה שזה עדיין לא רשמי, עדיין לא בגדר מדיניות רשמית וצריך להמתין.

יואב קיש: יש לא מעט גופים וגורמים, חלקם דרך אגב יושבים סביב שולחן זה וזה בסדר, אני מכבד דעות שחושבות אחרת, שחושבים שראוי שהמסתננים יישארו בישראל ושגם בסיטואציה איקס כזו או אחרת שמשתנה לא יהיה ראוי להחזיר אותם.

יואב קיש: בסופו של דבר אנחנו נצטרך לקחת את ההחלטה בעצמנו.

יואב קיש: לזה אני מכוון, כי אם אנחנו נישאר על הגדר ונחכה לשמוע, אז אנחנו לא מובלים על ידי האינטרס הישראלי.

יואב קיש: אני מצפה גם ממשרד החוץ להוביל מהלך, להגדיר לוחות זמנים, לראות את הדברים האלה ולא להיות בסיטואציה של הכול באוויר, הכול פלואידי ונחכה ונראה.

יורם אלרון: אני רק יכול לחזור ולומר שמבחינת משרד החוץ אנחנו עוקבים מקרוב אחרי ההתפתחויות.

יורם אלרון: כפי שידוע לנו היום, אין אף מדינה בעולם שמחזירה אריתריאים שלא מרצונם.

מוסי רז: גם לא שוויץ.

יורם אלרון: גם לא שוויץ.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: משרד המשפטים, בבקשה.

אביטל שטרנברג: אין לי כרגע מה להוסיף.

יואב קיש: מה שמך?

אביטל שטרנברג: שמי אביטל שטרנברג.

יואב קיש: האם הנושא נבחן במשרד המשפטים?

אביטל שטרנברג: כן, ביחד עם שאר משרדי הממשלה.

יואב קיש: יש הליך מוסדר בממשלה?

אביטל שטרנברג: כן.

יואב קיש: איך?

יואב קיש: המל"ל מוביל?

אביטל שטרנברג: כן.

יואב קיש: זאת אומרת, המל"ל מוביל את התהליך בממשלה עם פגישות וישיבות של המשרדים השונים ובוחנים לפי ההתפתחויות.

אביטל שטרנברג: כן.

יואב קיש: וכרגע אין עוד איזשהו משהו אקטיבי בעניין.

אביטל שטרנברג: בוחנים.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: עוד מישהו מגורמי הממשלה השונים שרוצה להגיב ולא הגיב?

יואב קיש: רשות האוכלוסין?

יוסי אדלשטיין: אנחנו שותפים לפעילות של משרדי הממשלה.

יוסי אדלשטיין: אני חושב שגם בשבוע הבא יש עוד איזה דיון במל"ל.

יוסי אדלשטיין: אנחנו בוחנים ובסוף יוגשו המלצות לשרים, אני מניח, בהתאם.

מוסי רז: אתה יכול להגיד לנו משהו על רואנדה?

מוסי רז: למה אין חזרה מרצון?

מוסי רז: מה בדיוק קרה?

יואב קיש: למה יש ירידה בחזרה מרצון?

יוסי אדלשטיין: יש ירידה ביציאה מרצון בגלל שהמסתננים רואים מה קורה פה והם לא ממהרים לצאת.

יואב קיש: גם נהיה להם טוב פה.

יואב קיש: טוב, תודה רבה.

יואב קיש: לא להתפרץ.

יואב קיש: מי שיתפרץ לא יקבל זכות דיבור.

יואב קיש: ארנון גלעדי, משנה לראש העיר תל אביב, בבקשה.

אלישבע גדעון: אני כן אפריע לו כי אני אחת מהזקנות שאני מדברת איתו, הוא חוסם אותי ואני אומרת לו את האמת.

יואב קיש: סליחה, מה שמך?

אלישבע גדעון: אלישבע.

יואב קיש: אלישבע, אני אוציא אותך בסוף.

יואב קיש: אני מכבד כל אחד שמגיע לשולחן הזה.

יואב קיש: אני לא מוכן שאתם תתפרצו יותר, וזו אזהרה אחרונה.

יואב קיש: אני מכבד את זכותו של כל אחד לדבר סביב שולחן זה ומי שיפריע, יצא החוצה ולכל אחד כך יהיה.

יואב קיש: בבקשה, ארנון גלעדי ולא להפריע.

שפי פז: אני לא רוצה שעבריין ייצג אותי.

יואב קיש: תוציאו אותך בבקשה.

יואב קיש: שפי, חמש דקות בחוץ ותחזרי.

שפי פז: אל תיתן לעבריין - - -

יואב קיש: סליחה, את תצטרכי להתנצל.

יואב קיש: שפי, זה לא מקובל.

סוזי צמח כהן: צריך אותו בפריימריס.

סוזי צמח כהן: ברור לנו הרי.

קריאה: כל הקומבינות.

יואב קיש: סוזי, תצאי גם את לחמש דקות.

סוזי צמח כהן: אין בעיה.

יואב קיש: בבקשה.

ארנון גלעדי: ממילא את לא מועילה בשום דבר.

יואב קיש: ארנון, בשביל מה התחלת את זה?

קריאה: 20 שנה חוץ מלגנוב, מה עשית?

קריאה: יא מושחת.

יואב קיש: חבר'ה, זה לא ילך ככה.

יואב קיש: אני לא יודע מה קורה בתל אביב ומי רב עם מי.

יואב קיש: רציתי שכולכם תדברו ובסוף אתם לא תדברו.

סוזי צמח כהן: איפה היית חמש שנים?

סוזי צמח כהן: באיזה דיון ראו אותך?

יואב קיש: תוציאו אותה בבקשה.

יואב קיש: כן, בבקשה.

ארנון גלעדי: טוב, ראשית, אני רוצה לברך את ראש הממשלה ואת הממשלה על ההכרזה של הנושא של אזור שיקום בדרום תל אביב.

ארנון גלעדי: אני חושב שההחלטה נכונה, חשובה, אבל היא לא הנושא העיקרי, היא לא הנושא המהותי שיכול לפתור את הבעיה.

ארנון גלעדי: שיקום שכונות זה דבר נכון, דבר שטוב להחזיר אותו, במיוחד לתושבים הוותיקים.

ארנון גלעדי: אני לא יודע כממונה על שיקום שכונות לשעבר איך אפשר לעשות את ההבדלה בין הוותיקים לבין החדשים.

ארנון גלעדי: לא מכיר את הדברים האלו, אבל יכול להיות שיש פתרונות קסם שאפשר יהיה לבצע אותם.

ארנון גלעדי: זה ראשית.

ארנון גלעדי: שנית, כפי שאמרתי, הנושא של ההחלטה הזאת לא מעקרת את הנושא של הטיפול בהוצאת המסתננים.

ארנון גלעדי: הטיפול לא יכול להיות לחכות לשלום בין אריתריאה לבין מדינה אחרת או בין משחק כדורגל שמשרד החוץ כל כך משווע להיות בו, בין הקבוצות, כדי להראות שאכן יש שלום ויש אפשרות להחזיר אותם מרצון למדינה.

ארנון גלעדי: ממשלת ישראל התחילה לטפל בנושא של פסקת ההתגברות וזה הנושא המהותי וזה הנושא החשוב וזה הנושא היחידי שיכול להביא לפתרון מיידי.

ארנון גלעדי: לא להכניס בפנים עיזים של מפלגה כזאת או מפלגה אחרת.

ארנון גלעדי: יש צורך להביא את הנושא לפתרון חקיקתי מהיר, מיידי כדי לפתור את הבעיה הזאת אחת ולתמיד.

ארנון גלעדי: כל פתרון אחר וכל המתנה אחרת למערכת יחסית כזו או אחרת בין מדינות, היא לא תפתור לנו את הבעיה.

ארנון גלעדי: היא בסך הכול משרישה את הבעיה, היא מחזקת את הבעיה.

ארנון גלעדי: המשפחות נישאות, מתחתנים, מביאים ילדים.

ארנון גלעדי: זה הולך וגודל והתעוקה והמצוקה על תושבי דרום תל אביב היא בלתי אפשרית.

ארנון גלעדי: אדוני היושב ראש, אני חושב שיותר נכון שהכנסת תוביל הליך חקיקה של התגברות מיידית להוצאת המסתננים בלי כל הדברים שניסו להכניס המפלגות האחרות פנימה.

ארנון גלעדי: זה הפתרון המיידי, העכשווי שיכול להיעשות, וגם היועץ המשפטי לממשלה לא פסל את הנושא הזה.

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: אנחנו בפגרה כפי שאתה יודע.

ארנון גלעדי: אני יודע, אבל יש גם דיונים בפגרה.

יואב קיש: הוועדה הזו עובדת.

יואב קיש: אני לפחות כן משתדל להקדיש את הזמן.

יואב קיש: אני מבין, מיה, שאת צריכה ללכת, אז דקה בבקשה.

מיה דה קלו: ממש דקה, אני יודעת שיש הרבה דוברים.

מיה דה קלו: אני רוצה רק להגיד דבר אחד, חבר הכנסת קיש.

קריאה: היא גם משנה לראש העירייה, כבוד היושב ראש?

קריאה: יש פה אנשים שמחכים לדבר.

יואב קיש: הבא שמפריע, יוצא.

יואב קיש: מספיק, אם לא הבנתם.

יואב קיש: מיה, אל תתייחסי אליהם.

יואב קיש: יש לך דקה.

יואב קיש: בבקשה.

מיה דה קלו: אני במשפט רוצה להגיד.

מיה דה קלו: תראה, יש לנו פתח קטן, חבר הכנסת קיש, ואתה עושה פה באמת עבודה חשובה של מה שקורה עכשיו עם השלום בין אריתריאה לאתיופיה.

מיה דה קלו: מה שאני רוצה להגיד, זה שאם לא ננצל את העובדה שיש פה שליט עכשיו שמוכן להסכים איתנו, שמוכן לקצר את זה ל-18 חודשים.

מיה דה קלו: תראה, פעילי המסתננים והשמאל למיניהם פה כבר יוצאים ורוצים להשבית את כל מה שקורה ואומרים, לא, לא, לא, יש להם בעיות פנימיות, יש להם בעיות דיקטטוריות בפנים, זו לא מדינה שאפשר לשלוח.

מיה דה קלו: הם כבר מכינים את השקר הבא, את הבלוף הבא.

מיה דה קלו: חשוב להבין שיש לנו פה עכשיו הזדמנות גם כששוויץ אומרת בפסיקה חד משמעית, מדינה שקולטת המוני פליטים, אריתריאים הם לא פליטים, הם צריכים לחזור למדינה שלהם.

מיה דה קלו: אנחנו לא צריכים יותר לחכות לאישור של אף אחד.

מיה דה קלו: זה מה שחשוב להגיד.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: שלמה, בבקשה.

שלמה מסלאווי: שלום לכולם, הדבר הראשון שאני רוצה להגיד, בעצם נגמרו התירוצים.

שלמה מסלאווי: אחרי שהבנו שכבר לא יהיה שירות לכל החיים אלא רק שנה וחצי, אז אפשר להוציא אותם כמה שיותר מהר, ואני גם מאמין - - -

יואב קיש: הבעיה שזה עוד לא סופי.

יואב קיש: שמעת מה אמר משרד החוץ.

יואב קיש: אין ספק שברגע שתהיה אמירה גורפת שהשירות הוא שנה וחצי, זה עוד, מה שנקרא, אירוע דרמטי שאמור לשנות את המאזן של המסקנות בנושא.

שלמה מסלאווי: זו כבר תקווה, זה כבר פתח של דבר מסוים.

שלמה מסלאווי: קודם כול, יש שלום בין אריתריאה לאתיופיה, אז זה דבר שהוא היסטורי, זה דבר שיכול לעזור לאותם אריתריאים לצאת החוצה, ואנחנו מדברים על מספר עצום.

שלמה מסלאווי: מה שאני מנסה להגיד, יש איזה פתח תקווה לפחות לתושבי השכונות שסובלים מהמצב זה כבר עשור.

שלמה מסלאווי: אני חושב שכאן גם הארגונים יכולים לשלב איתנו ידיים בהוצאתם או בהחזרתם של האריתריאים החוצה, כי הם מבינים שעכשיו המצב לא כפי שהיה קודם, אז בואו, אני מאמין, שבועיים-שלושה, חודש-חודשיים - - - .

שלמה מסלאווי: אני מאמין שהארגונים ישלבו איתנו ידיים כדי להחזיר אותם למולדת שלהם.

שלמה מסלאווי: אני גם דיברתי בחוץ עם נציגת האו"ם.

שלמה מסלאווי: אמרתי לה, נראה לי שאוטוטו לא תהיה לך תעסוקה.

שלמה מסלאווי: אני מקווה שכך יקרה ואז נחשוב על משהו אחר.

שלמה מסלאווי: אני יכול לעזור בעניין הזה.

שלמה מסלאווי: דבר נוסף, אני כל הזמן חזרתי ואמרתי ועדיין אני אומר שיש כסף שהתפנה גם מסגירת חולות וגם מסהרונים ועכשיו יש את הפרוטות האלה שמציעה מדינת ישראל, שאני חושב שזה לא הולך לפתור את הבעיה של תושבי השכונות.

שלמה מסלאווי: לקחת את הכסף הזה.

שלמה מסלאווי: היום מקבלים 3,500 דולר.

שלמה מסלאווי: נוסיף עוד כמה אלפי דולרים מהכסף הזה, מהפרוטות האלה.

שלמה מסלאווי: שפי, אם תעשי חלוקה, מדברים על 28 מיליון שקל בלבד, שזה הולך לשלוש ערים, כאשר לתל אביב זה מתחלק בשלוש שכונות, שזה יוצא 2-3 מיליון שקל.

שלמה מסלאווי: מה שאני מנסה להגיד, את הכסף הזה בואו ניתן להם שיצאו כמה שיותר מהר.

שלמה מסלאווי: דבר נוסף שאני רוצה להגיד, שכאן יש לנו הזדמנות פז לבטל את ההגנה הקבוצתית.

שלמה מסלאווי: כאשר אין בעיה בצד השני, אני חושב שאפשר ללכת על הכיוונים האלה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: בבקשה, נציבות האו"ם.

יואב קיש: תציגי את עצמך.

קרן מיכאלי: תודה רבה.

קרן מיכאלי: שמי קרן מיכאלי, ראש היחידה המשפטית של נציבות האו"ם לפליטים בארץ.

קרן מיכאלי: תודה על זכות הדיבור.

קרן מיכאלי: קודם כול, חשוב להבהיר שנציבות האו"ם לפליטים מברכת על ההתפתחויות האחרונות ביחס לאריתריאה ואתיופיה.

יואב קיש: כל העולם מברך, לדעתי.

קרן מיכאלי: חד וחלק.

יואב קיש: מוסי, כל העולם.

מוסי רז: אני מצטרף.

מוסי רז: יש שאלה?

קרן מיכאלי: אני חושבת שנאמר כבר על ידי נציג המל"ל כאן שלפני שמסירים הגנה קבוצתית, יש שני דברים שצריך לבדוק: אחד, זה בעצם אם השינוי שיש בשטח זה אומר שאפשר להחזיר.

קרן מיכאלי: לא כל שינוי משפטי, חוקתי, חברתי אומר שהתנאים בשלו לזה שאנשים יוכלו לחזור בשלום.

קרן מיכאלי: זה דבר אחד.

קרן מיכאלי: אני יודעת שמדינת ישראל כמו מדינות אחרות עוקבת אחרי זה.

קרן מיכאלי: אין פה שום מחלוקת.

קרן מיכאלי: דבר שני, גם נאמר פה על ידי משרדי הממשלה, צריך לחכות בסבלנות.

קרן מיכאלי: אני יודעת, זה לא קל.

קרן מיכאלי: מדינת ישראל ממתינה למעלה מעשר שנים.

קרן מיכאלי: יחד עם זאת, אנחנו צריכים לראות שהשינוי הוא יציב, הוא לאורך זמן.

קרן מיכאלי: אני מזכירה שב-2015 נקבע על ידי הרשויות האריתריאיות שהשירות מקוצר חזרה ל-18 חודשים.

קרן מיכאלי: הם חזרו בהן באותה שנה בדיוק.

יואב קיש: רק שנייה, זה לא הכרתי.

יואב קיש: מה היה ב-2015?

קרן מיכאלי: ב-2015 נאמר על ידי הרשויות האריתריאיות - - -

יואב קיש: רשמית?

קרן מיכאלי: רשמית, לשגרירים ולנציגים במשלחות שבאו לבקר אותם, משלחות מדנמרק, מבריטניה, שהשירות יקוצר בחזרה.

יואב קיש: יקוצר או קוצר?

קרן מיכאלי: יקוצר ל-18 חודשים, אבל הרשויות באריתריאה חזרו בהן.

קרן מיכאלי: עוד דבר, וזה חשוב, 70% מכוח העבודה באריתריאה בא מהשירות הלאומי, זאת אומרת, אנחנו מדברים פה על שינויים ככל שיהיו.

קרן מיכאלי: זה לא משהו שקורה מהיום למחר, ולכן אנחנו אומרים לחכות בסבלנות בוודאי, וחשוב להבהיר, כשיבשילו התנאים, נציבות האו"ם לפליטים בוודאי תשמח לסייע בחזרה.

קרן מיכאלי: זה חלק מהמנדט שלנו, וכחלק זה אנחנו רק חוזרים ומזכירים את ההצעה שלנו כחלק מההסכם שנחתם עם ראש הממשלה - - -

יואב קיש: שראש הממשלה ביטל.

קרן מיכאלי: נכון, אז אני מזכירה רק, אחד מהסעיפים שם היה לתמרץ את היציאה כשהיא תוכל להיות, בפיתוח פה הזדמנויות של הכשרה, זאת אומרת שאנשים, יהיה להם את ההשכלה ואת ההכשרה שהם יחזרו איתה ויוכלו לבנות את עצמם שם.

קרן מיכאלי: תודה רבה.

יואב קיש: תודה.

מוסי רז: קרן, אתם שמעתם איזושהי הודעה רשמית על כוונה לקצר את השירות הצבאי או שזה סתם ידיעות בעיתונות?

קרן מיכאלי: ממשלת אריתריאה לא אישרה את זה באופן רשמי.

קרן מיכאלי: הנסיבות שבהן זה נאמר, זה שלצוערים שסיימו את ההכשרה שלהם והיה טקס סיום, אמרו להם, אתם הולכים לשרת רק 18 חודשים כקבוע בחוק.

קרן מיכאלי: זה ההיקף.

יואב קיש: טוב.

קרן מיכאלי: אם מותר לי, אתה רק שאלת לגבי האם שוויץ או מישהו מחזיר.

קרן מיכאלי: התשובה היא לא, שוויץ לא מחזירה וזה גם מה שנאמר במכתב של השגריר.

קרן מיכאלי: נאמר גם במכתב של השגריר בהתחלה, שעריקים ומרבית המשתמטים מקבלים הכרה כפליטים בשוויץ

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: יונתן יעקובוביץ, בבקשה.

יונתן יעקובוביץ: תודה, כבוד היושב ראש.

יונתן יעקובוביץ: אני רק רוצה לומר שישראל היא כן מאוד פאסיבית, אבל כמו שציינת, היא הייתה מאוד אקטיבית בהתחלה.

יונתן יעקובוביץ: ישראל הייתה הראשונה שהנהיגה מדיניות גורפת של אי הרחקה.

יואב קיש: מתי, כשהתחילו להיכנס לפה המסתננים?

יונתן יעקובוביץ: ב-2006 היא התחילה להעניק אשרות ב/1.

יונתן יעקובוביץ: אפילו נציבות האו"ם לפליטים אז לא המליצה על הגנה גורפת.

יונתן יעקובוביץ: היא לא המליצה על הגנה לתומכי משטר.

יונתן יעקובוביץ: יש פה אלפים כאלה שחוגגים עצמאות, מנהלים מלחמת אזרחים ברחובות.

יונתן יעקובוביץ: אפילו נציבות האו"ם לא המליצה לתת להם.

יונתן יעקובוביץ: נשים עם ילדים בגייד ליין של נציבות האו"ם לפליטים, ועל פי כל מקורות המידע שאנחנו יודעים, יכולים לחזור לאריתריאה כבר מחר בבוקר, זאת אומרת, לא צריך לחכות.

יואב קיש: אתה אומר, זה הפוך על הפוך.

יואב קיש: דווקא נשים וילדים שפה כביכול מתייחסים אליהם, לכולם, בוא נגיד ככה, כולל בהקלות שהיו בוועדת העבודה והרווחה, דווקא הם, אין להם שום סיבה שלא לחזור לאריתריאה.

יונתן יעקובוביץ: קוראים גם כתבות מחמירות לב על אימהות חד הוריות שבעצם לא יכולות לחיות, אבל לפי כל המקורות הן פשוט יכולות לחזור הביתה מחר, למעט אולי מקרים מאוד חריגים.

יונתן יעקובוביץ: גם פסק הדין בשוויץ זה סך הכול פסק דין שהתבשל על מקורות שהתחילו מ-2014, שמדינות כמו דנמרק שלחו משלחות לתוך המדינה, וישראל יושבת על הגדר.

יונתן יעקובוביץ: אנחנו היינו המדינה שקלטה הכי הרבה אריתריאים העולם.

יואב קיש: והכי פאסיביים.

יונתן יעקובוביץ: ב-2011 קלטנו פי שלושה אריתריאים מכל האיחוד האירופי במחובר, אז במקום שאנחנו נוציא דוח של המל"ל, של משרד החוץ, של משרד המשפטים, אנחנו יושבים ומחכים לראות מה מדינות אחרות יאמרו.

יונתן יעקובוביץ: אני מאוד מברך על ההתפתחויות באריתריאה וזה נכון באמת וצריך לסייג שבאמת כבר הוצהר שהשירות הלאומי יקוצר ולכן אי אפשר לומר שהוא כבר קצר, אבל כבר היום אם אנחנו נשב ונחכה, אז אולי נחכה גם עוד שנתיים, כשיש את האוכלוסיות האלה שכבר היום יכולות לצאת, ועוד שנתיים זו עוד השתקעות, זה עוד זמן, זה עוד סבל של תושבי דרום תל אביב ואין שום הצדקה לסטגנציה הזאת.

יונתן יעקובוביץ: אין לזה שום הצדקה גם משפטית.

יונתן יעקובוביץ: דבר אחרון, וזו נקודה שמאוד חשוב להבהיר.

יונתן יעקובוביץ: זה נכון שאף מדינה, טכנית, לא מחזירה לאריתריאה, אבל כמו פסק הדין הזה שוויץ, הוא בעצם אומר, אין שום מניעה להרחיק את אותו מסתנן חזרה למדינה שלו, אבל אריתריאה לא משתפת עם זה פעולה.

יונתן יעקובוביץ: אריתריאה לא משתפת פעולה בגלל האינטרס הכלכלי הגדול.

יונתן יעקובוביץ: בעצם פסק הדין אומר, אין מניעה משפטית להרחיק את אותו מהגר חזרה לאריתריאה, אבל ממשלת אריתריאה לא משתפת פעולה, אז השאלה האם אנחנו עכשיו גם צריכים להיות פאסיביים ולומר, אוקי, ממשלת אריתריאה, יש לה אינטרס כלכלי, אנחנו לא משתפים פעולה, או שאנחנו נשים לזה איזשהו סוף.

יונתן יעקובוביץ: אני בעד הכשרות, והכשרות זה יכול להיות הגזר, אבל צריך גם את המקל שזה חוק הפיקדון, לדוגמא, אבל כל עוד משרדי הממשלה לא מוכנים אפילו לכתוב את זה בתגובות למדינה, להוציא איזשהו נייר מדיניות - - -

יואב קיש: על מה?

יונתן יעקובוביץ: להסביר לבית המשפט שיש אוכלוסיות שיכולות לחזור כבר עכשיו, שיש פה אינטרס כלכלי.

יונתן יעקובוביץ: כל הטיעונים האלה שהיה אפשר להציג, לא מציגים עד היום בשום דיון בבג"צ, ולכן אנחנו עלולים גם לאבד את הכלי הזה.

יואב קיש: בנוגע לחוק הפיקדון אתה אומר?

יואב קיש: אני מבקש התייחסות של משרד המשפטים.

יונתן יעקובוביץ: אם אתה בא לבית משפט ואומר, המדיניות הרשמית שלנו היא שאף אחד לא יכול לחזור לאריתריאה, יש כמה שחזרו, 3,000 חזרו אבל לא נדגיש את זה, ככה מתחת לרדאר, וזו המדיניות הרשמית, אז בית המשפט אומר, אם הם לא יכולים לחזור, אז למה אתם לוקחים מהם כסף?

יונתן יעקובוביץ: והמדינה לא מנסה אפילו לשנות את האיזון החוקתי הזה ולטעון שיש אוכלוסיות שכן יכולות לחזור כבר עכשיו.

יואב קיש: כמו נשים וילדים?

יונתן יעקובוביץ: נשים וילדים, אנשים מעל גיל גיוס, תומכי משטר, כל מי ששוחרר, ויותר מזה, לפי הדוח של ה-SEM, שזה משרד ההגירה השוויצרי שאומץ על ידי האיחוד האירופי - - -

יואב קיש: משרד המשפטים, אתם יכולים להתייחס לזה?

אביטל שטרנברג: האמירה שלנו מעולם לא הייתה מוחלטת, אבל אני לא רוצה להתחיל להיכנס לכל אי הדיוקים שנאמרו פה.

יואב קיש: לא, השאלה שנאמרה עכשיו.

יואב קיש: אני מבקש שתיכנסי לשאלה שנאמרה פה, שאלה מאוד ברורה, מדוע מדינת ישראל לא טוענת בבירור שיש אוכלוסיות שצריך להחזיר אותן, ומדוע היא נותנת הגנה קולקטיבית גם כשיש אוכלוסיות שברור שאין שום סיבה שלא יוחזרו?

אביטל שטרנברג: אין שום מדינה מערבית שמרחיקה לאריתריאה.

יואב קיש: זה בגלל המדיניות הזרות?

יואב קיש: אין לנו מדיניות עצמאית?

יואב קיש: שרת המשפטים לא יכולה להוביל מדיניות עצמאית במשרד המשפטים?

יואב קיש: היא מסתכלת מה שוויץ עושה?

יואב קיש: אני לא מבין.

אביטל שטרנברג: בעניינים האלה שיש משקל למשפט הבין-לאומי ולמה שעושות מדינות אחרות, אנחנו מסתכלים כמובן בעין בוחנת מה קורה בעולם.

יואב קיש: אני מבקש ממשרד המשפטים תשובה ברורה מדוע למדינת ישראל אין מדיניות עצמאית.

אביטל שטרנברג: השאלה צריכה להיות מופנית למשרד הפנים בעניין הזה.

יואב קיש: למה למשרד הפנים?

אביטל שטרנברג: משום שמי שמוביל את ענייני אוכלוסין ואת ממשלת ישראל הוא כמובן משרד הפנים, אז אני מציעה שהשאלה תופנה גם למשרד הפנים.

יואב קיש: אז יכול להיות שגם, אבל אני דווקא חושב שמשרד הפנים נסמך היטב בעניין זה על משרד המשפטים ולכן אני לא מכיר מדיניות עצמאית של משרד הפנים בעניין, אלא אם תתקן אותי, יוסי, אם אתם במקום הזה יכולים להיות עצמאיים או שמי שמוביל פה את הקו זה משרד המשפטים?

יוסי אדלשטיין: בהחלט אנחנו נסמכים על חוות דעת של משרד המשפטים גם בהיבטים הבין-לאומיים וגם מול הערכאות המשפטיות - - -

יואב קיש: למה למשל נשים וילדים, גברים אחרי גיל גיוס, תומכי משטר, אנחנו לא פועלים להחזיר אותם לאריתריאה?

יוסי אדלשטיין: ברגע שתתקבל אצלנו חוות דעת של משרד החוץ ומשרד המשפטים, אנחנו אנשי ביצוע, יכולים לעשות את זה.

יואב קיש: בואו לא נפיל ממשרד למשרד.

יואב קיש: הרגע הפלנו על משרד הפנים שמפיל אז זה חזרה למשרד המשפטים ומשרד החוץ.

יואב קיש: אני מכיר את המערכת ואין ספק שהגורם המוביל זה משרד המשפטים.

יואב קיש: משרד החוץ הוא גם גורם, אבל הוא לא מוביל, ולכן אני פונה שוב למשרד המשפטים בשאלה הפשוטה.

יואב קיש: אם התשובה שלך, וזה בסדר, זה יכול להיות התשובה, שכך עושים במדינות זרות ולכן אנחנו עושים אותו דבר, זה בסדר, אבל השאלה שלי היא ברורה: יש אוכלוסיות שאין להן שום חשש לחזרה לאריתריאה, לפחות הן לא ברות גיוס, בואו נגיד את זה ככה.

יואב קיש: מדוע את אותן אוכלוסיות שאינן ברות גיוס לא מחזירים לאריתריאה?

אביטל שטרנברג: משום שהגיוס הוא לא העילה היחידה למדיניות אי הרחקה זמנית.

אביטל שטרנברג: כמו שאתם יודעים, אריתריאה היא מדינה מורכבת עם בעיות גדולות.

יואב קיש: שקשה למצוא שם עבודה והחיים קשיים שם, נכון.

אביטל שטרנברג: זה הרבה מעבר לזה כמו שבוודאי אדוני יודע, ולכן המדיניות לגבי נתיני אריתריאה שנמצאים כאן בישראל, יש מדיניות אי הרחקה זמנית.

יואב קיש: לכולם.

קריאה: היא כבר לא זמנית, היא קבועה.

יואב קיש: משרד החוץ, אתה יכול גם להתייחס לזה?

יואב קיש: מה העמדה שלכם לגבי אוכלוסיות שאינן בנות גיוס?

יורם אלרון: אני חושב שהעמדה שלנו כפי שציינתי אותה, ברורה.

יורם אלרון: אנחנו מחכים להתפתחויות.

יואב קיש: לא, לפני.

יואב קיש: גם בסיטואציה הנוכחית.

יואב קיש: מה מונע היום לעשות את ההחלטה הזאת?

יורם אלרון: כפי שנאמר כאן, יש מציאות מורכבת באריתריאה, מדינה שעוצבה במידה רבה על ידי סכסוך עם אתיופיה במשך 20 שנה.

יורם אלרון: דברים לוקחים זמן.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: ענת ברקו, בקשה.

ענת ברקו: תודה אדוני יושב הראש, תודה קודם כול על קיום הדיון החשוב הזה.

ענת ברקו: זה שאנחנו הפכנו למדינה קולטת עריקים, קולטת מסתננים, אני לא מעלה על דעתי שאם היה כאן חייל עריק מצה"ל, ועריקות יכולה לבוא לידי ביטוי, או שמישהו יכול להגיד שיש כאן 30 שנה מילואים, אז מדינה אחרת הייתה קולטת אותו כמסתנן או כאזרח או כתושב ארעי.

ענת ברקו: זה לא היה קורה בשום צורה.

ענת ברקו: אנחנו עשינו את הטעות הזאת.

ענת ברקו: יש הגנה קבוצתית.

ענת ברקו: לדעתי קודם כול צריך להסיר את ההגנה הקבוצתית.

ענת ברקו: אני העברתי לשרת המשפטים חומרים שקיבלתי דרך השגרירה שלנו בווינה, מאחר ואני יושבת ראש המשלחת לאפשה, שיתוף פעולה ביטחוני-אזורי.

ענת ברקו: קיבלנו משוויץ את כל החומרים, העברתי כדי להשתמש במובן של המשפט הבין-לאומי.

ענת ברקו: אני חושבת, אדוני, שצריך לפתוח את מתקן חולות - - -

מוסי רז: איזה חומרים?

מוסי רז: היית פה בדיון?

ענת ברקו: לא, הייתי בוועדת חוץ וביטחון, לא פחות חשוב, אז אל תגיד לי, היית בדיון.

ענת ברקו: לא הייתי בדיון.

ענת ברקו: אני מבינה שאתה רוצה את כולם להשאיר כאן.

ענת ברקו: זה לא יקרה.

ענת ברקו: בכל מקרה, מה שאנחנו צריכים לעשות להערכתי, זה קודם כול לפתוח את מתקן חולות ובאמת להתחיל לעבוד בצורה חכמה, להציע סיוע, לעזור לאנשים שעוזבים ולהחזיר אותם לאריתריאה, ואם לא, זה קייס מול מדינה שמפזרת את האזרחים שלה.

ענת ברקו: לא כל כך רלוונטי בעיניי מה קורה במקומות אחרים בעולם, אבל המצב שאנחנו הגענו איתם, כל יום הופך להיות מאוחר מדי ולכן הזמן משחק לרעתנו.

ענת ברקו: הדבר השני שאני רוצה לומר, אדוני, מעבר לזה, סודן היא מדינת אויב.

ענת ברקו: אין שום סיבה שמסתננים מסודן יקבלו כאן איזה סוג של הגנה.

ענת ברקו: על פי אותו היגיון, אני לא רוצה כאן לתת רעיונות, אבל תחשבו על זה.

ענת ברקו: שום דבר.

ענת ברקו: צריך לקחת את האנשים האלה, לפתוח את מתקן חולות.

ענת ברקו: שרת המשפטים והשר לביטחון פנים צריכים לעשות את העבודה.

ענת ברקו: צריכים להציג במשטרת ישראל את הנתונים האמיתיים על הפשיעה, שהם לא באים לידי ביטוי, וצריך לדעת שיש גם גרעינים של טרור איסלמיסטי.

ענת ברקו: לכו ליישובים בצפון, תראו במסגדים מי יושב שם.

ענת ברקו: יש התארגנויות.

ענת ברקו: זו תהיה בכייה לדורות הדבר הזה ולכן צריך לעשות את זה ויפה שעה אחת קודם.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: שפי פז, בבקשה.

שפי פז: תודה רבה.

שפי פז: קודם כול, אני רוצה להגיד כמה דברים בתשובה.

שפי פז: אני לא אעשה את זה ארוך.

שפי פז: קודם כול, אני רוצה להודיע לכם חגיגית שבנווה שאנן היום יותר מסוכן לאריתריאי מאשר באריתריאה, אז בבקשה לשחרר אותם מהסכנות לחייהם ותשחרר אותנו מזה שהם מנהלים לנו מלחמת אזרחים ברחובות שלנו מתחת לבתים שלנו.

שפי פז: אנחנו לא אזרחים סוג ז' ולא ח'.

שפי פז: יש לנו זכות לביטחון אצלנו בבית ואני נשבעת לכם שיותר אריתריאים נפצעו ונהרגו בשלושה חודשים האחרונים בנווה שאנן.

יואב קיש: היו מקרים גם שנהרגו?

קריאה: כן, כן, יש שם גופות כל יום.

יואב קיש: נהרגו?

יואב קיש: כי אני לא שמעתי על נהרגו.

קריאה: נרצחו.

שפי פז: נרצחו.

שפי פז: אתה לא יודע הכול.

יואב קיש: לא, אני לא יודע.

יואב קיש: זה אני באמת לא שמעתי.

שפי פז: ב', אני מבקשת להפסיק להגיד לנו סבלנות.

שפי פז: נגמרה לנו הסבלנות, כבר עד פה, ואנחנו לא רוצים עוד עשר שנים לשבת בוועדות האלה.

שפי פז: כבר נמאס לנו גם הנסיעות האלה לירושלים.

שפי פז: דבר נוסף, המל"ל.

שפי פז: המל"ל, אני פה שומעת הרבה זמן.

יואב קיש: רק שנייה, מי זה נציג המל"ל?

יואב קיש: התחלפתם, הבנתי.

יואב קיש: תציג את שמך.

עמית אבירם: עמית אבירם, ראש אגף מדיניות פנים.

שפי פז: המל"ל, אני רוצה להזכיר לכם שהוא נמצא תחת הוראות של ראש הממשלה וצריך לזכור שיש פה מדיניות.

שפי פז: זה לא פקידים במל"ל שעושים את זה.

שפי פז: אני לא יודעת איך הם עובדים, אבל לפחות ממה שאני יודעת עד היום, הם בודקים.

שפי פז: הם כל הזמן בוחנים, הם כל הזמן בודקים, לא שום דבר מעבר לזה.

שפי פז: עכשיו אני רוצה להגיד משהו אחר.

שפי פז: עבר חוק הלאום לפני שבוע.

שפי פז: בחוק הלאום כתוב, ואני פונה עכשיו אליך אדוני היושב ראש.

שפי פז: "מדינת ישראל היא הבית הלאומי של העם היהודי בו הוא מממש את שאיפתו להגדרה עצמית.

שפי פז: הזכות למימוש ההגדרה העצמית הלאומית במדינת ישראל ייחודית לעם היהודי", אז למה לי בבית יש התנועה לשחרור אריתריאה, התנועה לשחרור סודן, הפגנות עם דגלי אריתריאה, הפגנות מול שגרירויות אתיופיה, הוראות למשרד החוץ איך הוא צריך לנהל את - - - שלו וכדומה.

שפי פז: אני שואלת, אתם אמרתם מדינת הלאום.

שפי פז: עוד משהו, מדינת ישראל, המנון המדינה הוא התקווה.

שפי פז: דגל המדינה הוא לבן עם שני פסי תכלת, לא דגל אריתריאה.

שפי פז: סמל המדינה הוא מנורת שבעת קנים, לא הסמלים שלהם, ושפה היא עברית, לא טיגרית ולא ערבית בניב סודני.

שפי פז: חבר'ה, אני חושב שאתם יושבים פה ומדברים ומדברים ומדברים, אבל כלום.

שפי פז: אתם רק מדברים דיבורים.

שפי פז: אגב, אנחנו לא מאמינים בכל הדיבורים האלה.

שפי פז: אתם יכולים להמשיך לדבר פה.

שפי פז: מבחינתנו הדבר היחיד היום שיש לו משמעות זה עשייה.

שפי פז: עוד מילה אחת.

שפי פז: בזמן שאנחנו מדברים על אריתריאים ועל סודנים מתפתחת צרה חדשה.

שפי פז: היא כבר בשטח, היא כבר קיימת.

שפי פז: אני חילקתי פה דפים.

שפי פז: התמונה העליונה מצד ימין, אתם רואים גיאורגים.

שפי פז: גיאורגים בלוינסקי שיכורים שהולכים מכות והורגים אחד את השני.

ענת ברקו: צריך לבטל את הפטור מוויזה שנתנו לגיאורגיה.

שפי פז: הגיאורגים, האוקראינים, המולדבים, ההודים, הנפאלים, כל האנשים האלה שיושבים בדרום תל אביב, אני לא מדברת עכשיו על עובדים ברישיון.

שפי פז: שימו לב, אני מדברת על כל מי שהוא לא ברישיון.

שפי פז: כל מי שהגיש בקשת מקלט כוזבת.

שפי פז: אפשר להוציא את כולם תוך חצי שנה מפה, אבל רשות ההגירה מוציאה 3,000 בשנה.

שפי פז: אני רוצה שתבינו על מה אנחנו מדברים.

שפי פז: תאמין לי, זה כבר לא משנה לי אם זה השיכור שיושב לי בקרן הרחוב וההומלס ששוכב לי בחצר של הבית, ותסלחו לי, ההומלסים שמחרבנים לי בחדר המדרגות, וזה קורה וזה קרה השבוע, באמת כבר לא מעניין אותי אם הוא מולדבי או גיאורגי או אוקראיני או אריתריאי או סודני.

שפי פז: אתם אמרתם שזאת מדינת הלאום של העם היהודי?

שפי פז: אתם בשלטון, תתחילו לעשות משהו שזה יקרה.

יואב קיש: אני חייב להגיד כמה דברים.

יואב קיש: ראשית, התייחסת לחוק הלאום.

יואב קיש: זו סיבה מאוד טובה מדוע היה חשוב להעביר את חוק הלאום.

יואב קיש: המשמעות של חוק הלאום מעבר לכל המשמעויות שיש לו, זה שעכשיו בג"צ בדיוק במקרים האלה שהוא יתקל בנושא שיגיע לפתחו, יוכל לבסס את החלטת השופטים על סמך חוק הלאום.

יואב קיש: את אומרת, אני הייתי מקבל טענה כזו שחוק הלאום עשיתם.

יואב קיש: אני מסכים איתך מאה אחוז.

יואב קיש: אחת הסיבות זה בדיוק זה, ובגלל זה לבג"צ היום יש כלי אמיתי לתת שיטה נכונה ולשמר את זכויות העם היהודי כמדינת הלאום של עם היהודי.

שפי פז: אבל מבחינתי חוק הלאום לא תופס אצלי בבית.

יואב קיש: בסדר, אז השלב הבא זה לדאוג למימוש, לאכיפה.

שפי פז: אז עכשיו, לא בעוד עשר שנים.

יואב קיש: שפי, אז קודם כול אני אומר לגבי זה, אני מסכים איתך מאה אחוז.

יואב קיש: אני יכול בהחלט להבין גם את הנושא שנגמרה הסבלנות בנושא של לראות את המעשים והעשייה.

יואב קיש: אני יכול להגיד לך בסוף איך אני תופס את זה.

יואב קיש: יש לנו את משרדי הממשלה השונים.

יואב קיש: זו הזרוע הביצועית של מדינת ישראל, זו הרשות המבצעת.

יואב קיש: פה בכנסת, נכון, מפקחים ומדברים, מביאים לפה את המשרדים השונים, שומעים את ההתנהלות שלהם בעניין הזה, ואני יכול להגיד לך נקודה אחת שאני הולך להוציא מהדיון הזה, שהיא מאוד ברורה לי, שההתנהלות של בוא נמתין ונראה מה יגידו מדינות העולם ונציבות האו"ם, לא מקובלת.

יואב קיש: אם זו המדיניות של המשרדים, אם זה מה ששרת המשפטים רוצה להוביל במדינת ישראל, זו טעות קשה ביותר.

יואב קיש: מדינת ישראל חייבת להוביל את המהלך.

יואב קיש: אני לא נכנס עכשיו ספציפית האם זה שעדיין לא הוגדר 18 חודש כהחלטה רשמית, כן או לא ואם זה יקרה, אבל לא יכול להיות שהאמירה שנשמעת פה מסביב לשולחן זה אנחנו נחכה לראות מה יעשו הגויים.

יואב קיש: לא מקובל ותקלה, ואני אומר את זה לכל המשרדים שדיברו פה בעניין הזה.

יואב קיש: מוטי יוגב, בבקשה.

מרדכי יוגב: ראשית, תודה רבה לך אדוני היושב ראש על הדיון.

מרדכי יוגב: אני חושב שהוא סופר חשוב.

מרדכי יוגב: אני לא חבר ועדת הפנים אבל הנושא מאוד חשוב.

מרדכי יוגב: אני אהיה מאוד קצר וענייני, וגם הדרישה שאמרת עכשיו.

מרדכי יוגב: אנחנו רואים שאנחנו לא מצליחים לפתור את הבעיה במבנה הקולוסאלי שלה, ואני חושב שטוב שנמצא פה המל"ל.

יואב קיש: הוא מוביל עכשיו את המהלך.

יואב קיש: מה זה טוב?

יואב קיש: המל"ל מרכז את דיוני המשרדים השונים לגבי החלטה של ההרחקה לאריתריאה.

חיים גורן: זו לא שרת המשפטים, זה ראש המל"ל.

יואב קיש: לא, זו שרת המשפטים.

יואב קיש: שמעת את משרד הפנים.

יואב קיש: לא יודע מי אתה, אולי העוזר שלה, אבל שמעתי את משרד הפנים, ואם משרד המשפטים הייתה אומרת, אוכלוסיות בר הרחקה היו צריכות ללכת מפה ולא להישאר פה, הייתה מוציאה המלצה כזו, זה היה קורה, וכולם מחכים להחלטת משרד המשפטים.

יואב קיש: אחריות מלאה של משרד המשפטים.

שפי פז: לא נכון.

שפי פז: משרד הפנים ממדר את משרד המשפטים.

יואב קיש: אז יש לנו מצב שהשרה לא שולטת על המשרד שלה.

יואב קיש: זה מה שאת אומרת.

יואב קיש: אני אתקן את דברייך.

יואב קיש: יש לנו את נציג הבית היהודי שהוא בזכות דיבור ונשמע אותו מסביר לנו את החלטות משרד המשפטים.

מרדכי יוגב: א', תודה לך על הדיון.

מרדכי יוגב: ב', אני מתנצל, כי יש דיון שיזמתי בוועדת חוץ וביטחון ואני אהיה חייב לצאת.

מרדכי יוגב: אתה רואה, חברתי כבר יצאה, ואני היוזם שלו.

מרדכי יוגב: אחר כך נספר לך עליו.

מרדכי יוגב: זה לא עניין פוליטי בין הבית היהודי לליכוד.

מרדכי יוגב: אני חושב ששנינו רוצים אותו דבר.

יואב קיש: זה נכון.

מרדכי יוגב: אז לא נבזבז את הזמן על ההתנגחות הזאת.

מרדכי יוגב: אני חושב, אחד, חייבת להיות פה ראייה כוללת, ואני אומר שלמל"ל, כי לשמאלך יושב יוסי ואנחנו אוהבים את כולם, אבל אני אינני בטוח, כי נמסר פה מספר מדויק לכאורה של 23,081.

מרדכי יוגב: כל אדם הוא אדם, אריתריאים.

מרדכי יוגב: אני מודע לכך שבישיבות קודמות, בוועדות קודמות לא ידעו לומר כמה יש אריתריאים, סודנים, גיאורגים, what ever, מהגרים לישראל, חוקיים ושאינם חוקיים.

מרדכי יוגב: אני חושב שזו דרישה ראשונה שאתה צריך לבקש נתונים מדויקים.

יואב קיש: המידע הזה קיים.

יואב קיש: הוא הופץ.

יואב קיש: עשינו פה ישיבות על ישיבות.

יואב קיש: אני אומר לך שאתה יכול לקבל את זה מהפרוטוקולים של הוועדה.

מרדכי יוגב: מפקדי מחוז תל אביב הקודמים, הנוכחי, לא שאלתי, לא ידעו נכון ללפני חצי שנה.

יואב קיש: לא יודע.

יואב קיש: מפקדי מחוז, שיבואו לוועדת הפנים, יקבלו את הנתונים.

מרדכי יוגב: אחד.

מרדכי יוגב: שניים, אני חושב שכל מה שנאמר פה, חברי אמר, חברת הכנסת מוסי.

מרדכי יוגב: מי שאינו בר גיוס או מי שאיננו חייב גיוס באריתריאה, הסכנה להחזרתו היא הרבה יותר פחותה.

מוסי רז: איך אתה אומר שדיברתי?

מרדכי יוגב: אני לא יודע.

מרדכי יוגב: יכול להיות שלא.

מרדכי יוגב: אמרתי ששמעתי דבר קצר.

יואב קיש: הוא תיקן אותי עם בר ובת גיוס.

מרדכי יוגב: לא באתי להתווכח.

מרדכי יוגב: דיברתי על מי שאינו בר גיוס.

מרדכי יוגב: זו צריכה להיות מדיניות אקטיבית של ממשלת ישראל, עמית, שהאפשרות של ההרחקה שלו, וכפי שאתה אמרת, הגויים יכולים ללמוד מאיתנו.

מרדכי יוגב: יש דברים שאנחנו יכולים ללמוד גם מהם.

מרדכי יוגב: הכול לגופו של עניין.

מרדכי יוגב: הדבר השלישי, כבר הוצאנו את חוק הפיקדון, אז ראוי שמי שצריך לאכוף אותו אכן יאכוף אותו ושהוועדה תבקש בוועדות המעקב שלה על כמה זה נאכף, לבקש לראות תוצאות על כמה הדבר נאכף, על שלושה, על עשרה בעוד שלושה חודשים, על מאה?

מרדכי יוגב: על כמה הדבר נאכף.

מרדכי יוגב: אחרי שאמרתי את שלושת הדברים הללו, שזה רישום מדויק ולבוא לפה עם נתונים של כלל המהגרים, אמרת גיאורגים, אמרת אריתריאים, לטביים או אחרים, אריתריאים וסודנים.

מרדכי יוגב: לבקש נתונים מדויקים, לבקש מהלך יזום, לבקש אכיפת חוק הפיקדון ולהפנות מכתב של הוועדה לראש הממשלה ולשרים הנוגעים בדבר, בין אם זה משפטים, בין אם זה פנים, בין אם זה כל אחד ובלי קשר למפלגתו כדי שנראה תוצאה סופית שכל אחד ישוב למדינתו והתל-אביביים החוקיים יוכלו לחיות במקום החוקי שלהם.

מרדכי יוגב: להשיב את האריתריאים לאריתריאה ולהשיב את תושבי דרום תל אביב למקומם החוקי, לדרום תל אביב.

יואב קיש: תודה רבה.

מרדכי יוגב: יואב, אין פה קואליציה/אופוזיציה.

יואב קיש: הכול בסדר.

יואב קיש: חבר הכנסת אמיר אוחנה, בבקשה.

אמיר אוחנה: תודה אדוני היושב ראש.

אמיר אוחנה: קודם כול בצניעות אני אומר, הגעתי לקראת סוף הדיון, אז לא הייתי פה כל הדיון.

יואב קיש: אמצע.

אמיר אוחנה: אני אגיד את זה על השולחן.

אמיר אוחנה: החברים פה, ושמענו אותם, שבעו מדיבורים ודורשים מעשים, ואני מבין את זה לגמרי.

אמיר אוחנה: הם שמעו כל כך הרבה דיבורים, אבל חברים, מעשים מתחילים בדיבורים, אז טוב שבאנו לכאן וטוב שאמרנו את הדברים והם יובילו בסופו של דבר גם למעשי.

אמיר אוחנה: מה שאני מבקש, אדוני, שהקריאה תצא מפה גם לראש הממשלה וגם לשרת המשפטים וגם לשר הפנים וגם למל"ל, לכל הגורמים הרלוונטיים.

אמיר אוחנה: יש פה שינוי שיכול להיות דרמטי.

אמיר אוחנה: השינוי הזה יכול להביא להוצאה של המסתננים שעד לפני כמה זמן לא הצלחנו לפתור את הבעיה הזאת.

אמיר אוחנה: יכול להיות שיש פה פתרון.

אמיר אוחנה: לדחוף את זה בכל הכוח לפני שגם שם המצב ישתנה לרעה עוד פעם.

אמיר אוחנה: זאת הקריאה.

אמיר אוחנה: אני רוצה שאזרחי ישראל יחיו כאן ולא מסתננים לא חוקיים.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: בבקשה, כרמלה עוזרי, חברת מועצת תל אביב.

כרמלה עוזרי: שלום לכולם, אני פעילה מזה כ-30 שנה בשכונות דרום תל אביב.

כרמלה עוזרי: הפחד והתסכול על התדרדרות המצב, אני לא אחזור כי כולם אמרו וכולם צודקים וכולם זועקים את זעקתם של האומללים, הוותיקים, תושבי השכונות, אבל אני רוצה לדבר על דבר אחר, לתת לכם עוד פן למה בכלל אנחנו נמצאים פה.

כרמלה עוזרי: אנחנו נמצאים פה היום אך ורק, כל הבעיה של המסתננים היא בגלל עמותות השמאל שאני ציפיתי שהם הראשונים, עיר ללא רחמים זאת לא עיר ללא הפסקה.

כרמלה עוזרי: הם הראשונים שדוגלים על דגלם את החופש, חופש לדבר, חופש לישון.

כרמלה עוזרי: תושבי תל אביב הם בגיהינום.

כרמלה עוזרי: אין להם יום ואין להם לילה וכולם יודעים שהורים לא ילכו לישון עד שהילדות והבנות לא יבואו הביתה, וכולם יודעים שהזקנים מסתגרים בבית סוהר בבתים שלהם, המבוגרים, ולא הולכים אפילו למכולת.

כרמלה עוזרי: היום כשאני שומעת פה שיש לנו בשורה, שיש לנו צוהר, חלון, אני מאמינה שכולם מאושרים למעט עמותות השמאל, ולמה אני אומרת את זה?

כרמלה עוזרי: כי החלום שלכם מאז ומעולם הייתה מדינת כל אזרחיה, מדינה חילונית, ובכדי להגיע למטרה הסופית אתם לא בוחלים בשום דרך, גם על זה שאוכלוסייה כל כך גדולה שהיא חלשה ממילא.

כרמלה עוזרי: כולם יודעים שדרום תל אביב, האוכלוסייה הכי קשה, אז לא מספיק שהם הכי חלשה, הוספתם להם את כל הצרות והגיהינום של העולם.

כרמלה עוזרי: אין להם חיים.

כרמלה עוזרי: גזלתם להם את החיים.

מוסי רז: היזהרי בדברייך.

כרמלה עוזרי: תקשיב, אני לא הפרעתי לך.

כרמלה עוזרי: הרסתם לנו את המדינה.

כרמלה עוזרי: לא הפרעתי לך, אל תפריע לי.

כרמלה עוזרי: זכות הדיבור שלי.

כרמלה עוזרי: לא היינו מגיעים למצב הזה אם לא הייתם מלמדים אותם.

כרמלה עוזרי: אנחנו מדינת ישראל, מדינה יהודית לעם היהודי.

כרמלה עוזרי: אין לנו ארץ אחרת.

כרמלה עוזרי: אנחנו לא מסוגלים ואסור לנו בשום אופן לתת לכם עם התמנון, הזרועות שלכם, אתם הרי מלמדים אותם ומביאים להם עורכי דין ומה אתם לא עושים?

כרמלה עוזרי: אני הייתי אתמול בסיור במסיל"ה עם שר הרווחה וראש העיר, וזה היה מזעזע.

כרמלה עוזרי: אני מודה שאתם עושים עבודה נהדרת והרבה זמן.

קריאה: אז איפה היית כל הזמן?

כרמלה עוזרי: תקשיבי ממי, אני שנים פעילה.

כרמלה עוזרי: אני לא כל הזמן בכותרות.

כרמלה עוזרי: לא חייבים להיות בכותרות בשביל לזעוק.

כרמלה עוזרי: אנחנו זועקים יחד ובואו נלך ביחד.

כרמלה עוזרי: נתנו לנו נתונים שחשוב שתדעו, מה שקורה עכשיו, 7,000 הילדים האלה מגיל אפס עד שמונה עם עוד שנתיים, זה מה שנתנו אתמול והציגו לשר הרווחה ולראש העיר.

כרמלה עוזרי: עוד שנתיים, הן אומרות, אלה שמטפלות בהם, שהמצב יהיה קטסטרופאלי, ולמה?

כרמלה עוזרי: הופכים להיות נוער.

כרמלה עוזרי: יש כאלה שהופכים להיות נוער ואין להם מסגרות ואין איפה לקלוט אותם ואז הגיהינום יחדור לשכונות יד אליהו ולכל המקומות, והן גם אומרות שכבר הם עוברים מנווה שאנן לתקווה.

כרמלה עוזרי: הכול יתנקז בתקווה, שלמה.

כרמלה עוזרי: אתמול נאמר כי שם משכירים דירות הרבה יותר יקר ובתקווה עדיין ניתן, אז אני אומרת לכם וגם לך, אנחנו באותה סירה.

כרמלה עוזרי: חס וחלילה, עוד שני דורות, הלכה לנו המדינה.

כרמלה עוזרי: אנחנו נוביל את זה ולא אף אחד, לא עם האינטרסים של אף אחד.

כרמלה עוזרי: אני כבר שומעת בדיון פה, צריך לחכות, צריך להכין אותם.

כרמלה עוזרי: לא צריך כלום.

כרמלה עוזרי: צריך להודות ולהגיד תודה לאלוהים שאכן יש לנו היסטוריה, שיש את השלום שם ולשלוח אותם.

כרמלה עוזרי: אני לא אומרת לגרש.

כרמלה עוזרי: בחיים לא השתמשתי במשפט הזה.

כרמלה עוזרי: לשלוח אותם, אבל גם לתת להם אפילו סכום שיהיה להם רווחה ראשונית, אבל לשלוח אותם וכבר לא לחכות.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: עמיהוד גלית, בבקשה.

גלית עמיהוד: אני גרה במרכז העיר ירושלים, מול עיריית ירושלים.

גלית עמיהוד: באתי גם בישיבות קודמות של חבר הכנסת אלאלוף להגיד שהדיבור על דרום תל אביב, אמנם בדרום תל אביב הבעיה הכי חמורה, אבל יש לנו בעיה דומה במרכז העיר ירושלים על כל התופעות שאתם רואים בחדשות בדרום תל אביב, אלה אותן תופעות שקורות במרכז העיר ירושלים, אבל באתי להגיד גם דברים אחרים.

גלית עמיהוד: מה שאני מחזיקה פה ביד זה אחד מתוך שמונה הודעות שאני מקבלת ממשטרת ישראל, הודעה על החלטה שלא להוסיף לחקור או שלא להעמיד לדין על קטטות המוניות מול הבית שלי, מתחת לבית שלי, של 30,40, 50 אריתריאים ומסתננים אחרים גם, שבמהלכם גם שוטרת מתחנת לב הבירה הגיעה לטיפול נמרץ.

גלית עמיהוד: הם רוצצו את הראש של השוטרת שהגיעה בעצם בקריאה שלנו למשטרה, ולא שמעתם על זה בתקשורת, זאת אומרת שהזמן הולך ואוזל.

גלית עמיהוד: אני כאזרחית מהשורה, כבוד היושב ראש, יושבת כאן כשאתה הפנית שאלות לנציג של המל"ל שהיה מקודם ולנציגת משרד המשפטים שמשועממת מכל הדיון.

גלית עמיהוד: אני מסתכלת על האנשים האלה שהתפקיד שלהם בעצם כאן לייצר איזושהי מדיניות, ואני שומעת שבעצם הם יושבים והם מחכים והם מתבוננים והם מחכים לראות מה יגידו אומות העולם.

גלית עמיהוד: המשלחת היחידה שיצאה מישראל זה של חבר הכנסת הנכבד מוסי רז.

יואב קיש: לא רשמית, משלחת עצמאית.

גלית עמיהוד: לא רשמית, במימון קרן רוזה לוקסמבורג הגרמנית שיצאה במימון אנטישמי לבדוק - - -

מוסי רז: מה, מה, מה?

מוסי רז: את יודעת מה זה קרן רוזה לוקסמבורג?

מוסי רז: זה היה באישור ועדת - - - .

מוסי רז: הם לא אנטישמית ומי שאנטישמי פה זה את.

יואב קיש: מוסי, תודה.

אור שרון: אה, היא אנטישמית?

אור שרון: חצוף.

אור שרון: מי שאתה שתקרא לאזרחים פה תושבי דרום תל אביב, שסובלים, תקרא להם אנטישמים?

אור שרון: אתה קורא להם אנטישמים?

אור שרון: תתבייש.

יואב קיש: לא להפריע.

יואב קיש: עוד צעקה, אתה יוצא.

יואב קיש: מספיק.

אור שרון: שלא יקרא לנו אנטישמים.

יואב קיש: תצא החוצה.

אור שרון: לא רוצה לצאת החוצה.

אור שרון: קורא לנו אנטישמים.

יואב קיש: הוא לא קורא אנטישמים.

אושרי מנהיימר: שירתי שלוש שנים והוא קורא לי אנטישמי.

אושרי מנהיימר: שלוש שנים שירתי במדינת ישראל.

יואב קיש: אל תפריע.

יואב קיש: אתה גם תצא.

אושרי מנהיימר: מפקד בצה"ל, חינכתי את כולם.

אושרי מנהיימר: אתה קורא לי אנטישמי?

מוסי רז: לא דיברתי איתך בכלל.

יואב קיש: הוא לא דיבר איתך.

יואב קיש: מספיק.

יואב קיש: מוסי, אתה בקריאה ראשונה.

יואב קיש: אתה תיתן לגברת לסיים את דברה למרות שהיא אומרת דברים שלא מוצאים חן.

מוסי רז: שתתנצל.

יואב קיש: היא לא תתנצל.

יואב קיש: אף אחד לא מתנצל.

אור שרון: הוא צריך להתנצל.

אור שרון: שלוש שנים נתתי למדינה.

יואב קיש: תוציא אותו החוצה.

יואב קיש: אני לא יכול ככה לנהל דיון.

אור שרון: הבן אדם קורא לי אנטישמי.

יואב קיש: אתה מוכן להפסיק לדבר?

אור שרון: לא.

יואב קיש: אז תצא החוצה.

יואב קיש: תפנה לוועדת האתיקה.

יואב קיש: בדיון לא מפריעים.

יואב קיש: לגיטימי להתלונן על תלונה כזו או אחרת בוועדת האתיקה.

יואב קיש: כל אחד מוזמן לעשות את זה.

יואב קיש: זה כלי שקיים, למי שלא מכיר, וועדת האתיקה מטפלת גם בהתבטאויות של חברי כנסת.

יואב קיש: מוסי, אתה תיתן לה לסיים את דבריה.

יואב קיש: בבקשה.

גלית עמיהוד: כן, אני רוצה להמשיך בדבריי.

גלית עמיהוד: המשלחת הלא רשמית היחידה שיצאה היא באמת של חבר הכנסת מוסי רז ומיכל רוזין שבעצם יצאו כדי לסכל מדיניות יזומה של ממשלת ישראל.

גלית עמיהוד: לא היה כאן אף אחד שיוצר מדיניות.

גלית עמיהוד: יושבים ומחכים לראות מה יעשו בעולם.

גלית עמיהוד: בזמן שאתם, מכובדיי, יושבים לראות מה יעשו בעולם, אני מגדלת ילדים במרכז העיר ירושלים, חרדה לחיים שלי.

גלית עמיהוד: ככה זה אנטישמים, אנחנו חיים איתם, עם התוצאות של המדיניות שלכם.

גלית עמיהוד: עלינו אתה ממרק את המצפון שלך.

יואב קיש: תפסיקי להתייחס אליו אישית בבקשה.

גלית עמיהוד: אני האנטישמית, אני חיה את התוצאות של המחדלים שלכם, של הממשלה שאני בחרתי.

גלית עמיהוד: אני פונה אליכם, ואני חיה את המחדלים שלכם יום-יום.

גלית עמיהוד: במרכז העיר ירושלים, משאת הנפש של העם היהודי 2000 שנה אני חיה וכל היום אני חושבת, אני ושכנים אחרים שמגדלים משפחות, לאן לברוח.

גלית עמיהוד: באה חברתי השמאלנית ואומרת לי, תקשיבי, גלית, יש לי פתרון, מצאתי לכם פילנטרופ לכל הבניין, הוא מוכן לשלם לכם את מה שיהיה חסר לכם כדי לעבור לשכונות טובות יותר בירושלים, זאת אומרת פינוי מרצון של יהודים בא בחשבון במוח המעוות השמאלני לפני לשלוח אריתריאי אחד הביתה שלו.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: קודם כול, גלית, את אומרת דברים קשים ואני מסכים איתך שזו המציאות.

יואב קיש: אני כואב את זה איתך ביחד ואני מודה, אני לפחות בפינת האלוהים הקטנה שלי מנסה לעשות את המקסימום שאני יכול ולא תמיד זה מספיק, ובעיקר כשאנחנו רואים את המדיניות הזו של הממשלה.

יואב קיש: אמרתי פה דברים חריפים שהם מאוד דומים למה שאת אמרת, והוועדה הזו תמשיך לפקח ותדרוש תשובות מהמשרדים הרלוונטיים.

יואב קיש: יש לנו גם את ליאורה לייבוביץ' מפתח תקווה.

יואב קיש: בבקשה.

ליאורה לייבוביץ': שלום לכולם, שמי ליאורה לייבוביץ' ואני פעילת ציבור בפתח תקווה.

ליאורה לייבוביץ': גם אנחנו גילינו שאנחנו החצר האחורית של גוש דן או של מדינת ישראל.

ליאורה לייבוביץ': אצלנו בשבועות האחרונים התהפכו היוצרות ופליטים הגישו בקשות לבתי משפט וגם זכו בהליכים משפטיים שקריים, ונאלצנו להוציא ביום שישי בשעה 19:00 בערב, לשחרר בעקבות תלונה שהגישו על גברת זקנה בת 70, חולת סרטן, אנחנו נאלצנו לשחרר אותה מתחנת המשטרה בערב ולהביא אותה לדירת מסתור כי היא לא יכלה להגיע אליה הביתה.

ליאורה לייבוביץ': לאחר מכן זה הגיע לצו הגנה בבית משפט שאריתריאים ביקשו וקיבלו, ורק באמצעות התערבות משפטית פרו בונו שעשינו וייצגנו אותם בדיון הזה, אנחנו בעצם ביטלנו והשופטת מייד הבינה מה קורה פה.

ליאורה לייבוביץ': יש פה איזושהי התהפכות של היוצרות ואני חושבת שעל המדינה להגן על התושבים.

ליאורה לייבוביץ': אני מקבלת את כל הדברים שנאמרו כאן ובאמת יש מגוון הדעות, וגם אני בתפיסה שלי ואיך שחונכתי מהבית, גם סבא וסבתא שלי היו פליטים באירופה לפני הרבה מאוד שנים עד שהם הגיעו לארץ, אבל לא יכול להיות שהביטחון שלנו יופקר, ואני מודה לוועדת הפנים ולחבר הכנסת קיש ולכל החברים פה שבעצם לקחו את המשימה הזו ונוגעים בפצצה המתקתקת הזו, אז נכון, עלינו לשמור על זכויות אדם מצד אחד, אבל מצד שני אנחנו באמת חייבים לכבד את תושבי מדינת ישראל.

ליאורה לייבוביץ': כולנו עשינו צבא, כולנו שירתנו.

ליאורה לייבוביץ': אנשים עשו שירות לאומי.

ליאורה לייבוביץ': כולם נתנו למדינה באיזושהי דרך.

ליאורה לייבוביץ': אנחנו רוצים לחיות כאן בכבוד ובשלום ובביטחון.

ליאורה לייבוביץ': לא יכול להיות שמרכז העיר פתח תקווה, העיר החמישית בגודלה, יהיה מלא.

ליאורה לייבוביץ': פשוט אי אפשר להסתובב שם בערב.

ליאורה לייבוביץ': זה פחד לרדת לקנות מנת פלאפל ופחד ללכת לעשות סידורים בעירייה.

ליאורה לייבוביץ': אתה לא יודע את מי אתה תפגוש שם, וזה לא רק זה.

ליאורה לייבוביץ': גם הרשות המקומית נוקטת באוזלת יד מאוד חריגה אצלנו, ממש פשיטת רגל של הרשות המקומית שלנו שלא נותנת לתושבים שום מענה, שבעצם יצרה עיוותים גדולים, הכניסה לשכונות קשות בעיר ופתחה גני ילדים לילדים ופתחה מסגרות חינוכיות ובעצם זה הכשיל לה, במקום לקחת ולפזר בין מוסדות החינוך בעיר, לקחה ויצרה גטאות קטנים בשכונות הכי קשות, ובעצם לנו התושבים פוגעים בכל איכות החיים.

ליאורה לייבוביץ': אני באמת קוראת לחברי הכנסת, בואו ותייצרו עבורנו את הפתרון המתאים.

ליאורה לייבוביץ': כולנו מביאים את רגשות העם.

ליאורה לייבוביץ': כל אחד מדבר מהכאב שלו.

ליאורה לייבוביץ': הידיים והמנדט נמצא אצלכם ובידכם ואנחנו סומכים עליהם.

ליאורה לייבוביץ': תודה רבה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: הפורום המשפטי למען ישראל.

יואב קיש: בבקשה, עינת קורמן.

עינת קורמן: תודה רבה.

עינת קורמן: עינת קורמן.

עינת קורמן: אני תושבת נחלאות.

עינת קורמן: בקומה מעליי גרות שתי משפחות זרות בדירה של שני חדרים עם ילדים.

עינת קורמן: השכונה עצמה מלאה במסתננים, אני קוראת להם.

עינת קורמן: זה פשוט ככה.

עינת קורמן: בניין שלם בנחלאות שכולו מסתננים יצא החוצה באחד מערבי שבת בשנה האחרונה והתחילו שם דקירות ברחוב.

עינת קורמן: זה משהו שלא היה בנחלאות, ואני תושבת השכונה כבר הרבה שנים.

עינת קורמן: זה מצב שהוא לא ייחודי רק לדרום תל אביב.

עינת קורמן: דרום תל אביב זה באמת קיצוני מאוד, אבל זה לא ייחודי.

עינת קורמן: שמענו על פתח תקווה, יש בנחלאות, יש במרכז העיר.

עינת קורמן: המצב הזה הולך ומתדרדר.

עינת קורמן: נציגת משרד המשפטים שהיא נציגת בעצם היועץ המשפטי לממשלה שהוא די מנותק ממה שקורה בלשכת שרת המשפטים, הייתה פה.

עינת קורמן: אני פשוט התביישתי.

קריאה: היא עדיין פה.

עינת קורמן: אוקי.

עינת קורמן: איפה שאת, אביטל, זו פשוט בושה וחרפה.

עינת קורמן: התשובות הלאקוניות שהיא ענתה ליושב ראש על השאלות שלו, התגובות הבזויות באמת לדברים של יונתן יעקובוביץ' מהמרכז למדיניות הגירה, זו פשוט בושה.

עינת קורמן: למדינת ישראל אין מדיניות הגירה וכדאי שתהיה לה וכמה שיותר מהר.

עינת קורמן: כולנו סובלים מזה.

עינת קורמן: כל המדינה סובלת מזה.

עינת קורמן: חוק הלאום שעבר בניסי-ניסים בכנסת, אני מקווה שקצת ישנה את המציאות הזאת.

עינת קורמן: אני שמחה על הדיון הזה, אבל אני מניחה שהוא גם לא יהיה האחרון.

יואב קיש: ד"ר רמי גודוביץ', בבקשה.

יואב קיש: תציג את עצמך.

רמי גודוביץ: אני ד"ר רמי גודוביץ', אני מנהל את פרויקט Come true של ארגון ביקם שמחזיר לספסל הלימודים ילדים דרום סודנים שגורשו מישראל.

רמי גודוביץ: אני רוצה להגיד כמה נקודות קטנות.

רמי גודוביץ: אני חושב שרוב האנשים פה שותפים לאיזושהי תקווה שיש התפתחויות עכשיו בקרן אפריקה, שיאפשרו קודם כול לאריתריאים לחזור בביטחון למולדתם.

רמי גודוביץ: אני רוצה להגיד כמה דברים.

רמי גודוביץ: קודם כול, מי שמסתכל על פרטי ההסכם, ראיתי שהרבה אנשים אמרו את זה, דברים מתפתחים.

רמי גודוביץ: אני רוצה להגיב לנקודה אחת שמר יעקובוביץ' העלה ושנידונה לאחר מכן הרבה.

רמי גודוביץ: יש באמת חוק באריתריאה שאומר שלא מגייסים נשים עם ילדים.

רמי גודוביץ: אני אישית, רוב הפעילות שלי היא באוגנדה.

רמי גודוביץ: אני נתקל לא מעט בילדים שהאימהות שלהם גויסו, והנקודה כאן היא שאריתריאה היא לא מדינת חוק.

רמי גודוביץ: העובדה שיש באריתריאה חוק, לא אומר שהחוק הזה מתקיים.

רמי גודוביץ: דבר שני שאני רוצה להגיד, יש עם ההסכם הזה, ואני חושב שכולנו שותפים לתקוות שהוא יאפשר איזושהי התפתחות שתאפשר חזרה בטוחה של אריתריאים למולדתם.

רמי גודוביץ: ההסכם הזה כרגע, הפטרונות שלו זה איחוד האמירויות וערב הסעודית.

רמי גודוביץ: אתמול נשיא אריתריאה ונשיא אתיופיה נפגשו עם המלך.

רמי גודוביץ: יש כאן אנשים ממשרד החוץ.

רמי גודוביץ: אני חושב שהמעורבות של ישראל בנושא הזה היא קריטית.

רמי גודוביץ: אם אנחנו נשאיר את זה לכל מיני אינטרסים של מלחמות עולם גדולות מאיתנו, הסיכוי שתהליך הזה יתפתח לתהליך שיביא לאיזושהי נורמליזציה באריתריאה הוא יחסית קטן.

רמי גודוביץ: לא מדובר על מדינות שהדברים שמעסיקים אותנו פה, זכויות ביטחון בסיסי של אזרחי אריתריאה, מטרידים אותם.

רמי גודוביץ: אני חושב שחשוב מאוד שישראל תהיה מעורבת כמה שניתן בדבר הזה.

רמי גודוביץ: הדבר האחרון, אני רוצה להזהיר כאן כמי שמלווה את הקהילה הדרום סודנית הרבה שנים ומי שקיווה וליווה הרבה אנשים שחזרו לדרום סודן לפני העצמאות בתקווה לבנות את המולדת שלהם.

רמי גודוביץ: ישראל גירשה.

רמי גודוביץ: היו בישראל כ-3,500 דרום סודנים.

רמי גודוביץ: כ-2,500 עזבו מרצונם, גברים צעירים, נדמה לי שאני צודק במספרים.

רמי גודוביץ: 1,000 נשארו.

רמי גודוביץ: ה-1,000 האלה גורשו, מתוכם היום, אני חושב שאני בקשר עם הרוב הגדול.

רמי גודוביץ: 200 מהילדים לומדים אצלי בפרויקט.

רמי גודוביץ: נהרגו כ-100 דרום סודנים מתוך ה-1,000 - 10%.

רמי גודוביץ: כ-95% מהדרום סודנים הם היום פליטים במדינות אחרות במזרח אפריקה.

רמי גודוביץ: אני רוצה באמת להשתתף בתקוות גם של אנשים שאני מסכים איתם וגם של אנשים שאני לא מסכים איתם, אבל להזהיר מפני מחטף.

רמי גודוביץ: העניין הזה של 18 חודשים, אתם יודעים מאיפה זה נודע?

רמי גודוביץ: שני עדים, שני מגויסים צעירים, טריים, דיווחו על זה לרויטרס.

רמי גודוביץ: מרויטרס זה נפוץ.

רמי גודוביץ: לא מדובר כאן על איזשהו מידע רשמי.

יואב קיש: בסדר, אמרנו.

רמי גודוביץ: אני חושב שהתנהלות אחראית היא מאוד חשובה מתחת לכל הלהט שיש פה.

יואב קיש: טוב, תודה רבה.

יואב קיש: אחרונת הדוברים, פורום קהלת.

שירה קאהן: שתי נקודות קצרות.

שירה קאהן: עורכת דין שירה קאהן מפורום קהלת.

שירה קאהן: דבר ראשון שחשוב להוסיף בעניין שישראל מחכה לראות את ההתפתחויות, צריך להזכיר שאם היינו מחכים לראות את ההתפתחויות באירופה ביחס שלה להגירה, היינו במצב נורא ואיום היום, של ספינות שמחכות להיכנס וישראל הייתה הראשונה בתחום הזה עם הגדר וכל הפעילויות שלה.

שירה קאהן: גם פה אסור שנחכה לראות מה קורה, כי אוי ואבוי לנו ללמוד מאירופה בתחום ההגירה.

שירה קאהן: בעניין אריתריאה, שעלה פה עניין התמריץ הכלכלי, בואו נזכור שהמדינות השלישיות, ההסכם שאמנם נפל, לכולנו זה מובן שהם לא כמחווה של רצון טוב היו מוכנות לקחת את המסתננים.

שירה קאהן: לישראל יש יכולת לענות לתמריץ כלכלי.

שירה קאהן: בואו נזכור שלאריתריאה יש שגרירות פה וישראל צריכה להיות מובילה פה.

שירה קאהן: אם יש תמריץ כלכלי לאריתריאה, לא לקבל אותם, בואו נשנה את המצב הזה, ניצור להם תמריץ כלכלי כן לקבל, כי היום הבעיה המרכזית לא רק של ישראל, אלא גם של מדינות כמו שוויץ, זה שאריתריאה לא מוכנה לקבל וזה מצב לא הגיוני עם מדינה שיש לנו יחסים דיפלומטיים איתה.

שירה קאהן: צריך לגרום לשינוי של המצב הזה.

יואב קיש: אוקי, תודה רבה.

יואב קיש: בבקשה.

סיגל רוזן: שמי סיגל רוזן מהמוקד לפליטים ולמהגרים.

סיגל רוזן: אני מוחה על כך שבכלל נערך פה דיון על החזרה לאריתריאה.

סיגל רוזן: אף מדינה לא מחזירה לאריתריאה חוץ מסודן.

סיגל רוזן: שמענו את זה פה מנציגים.

סיגל רוזן: כולם פה מדברים, למה לא נהיה אנחנו הראשונים?

סיגל רוזן: אין אף מדינה בעולם.

סיגל רוזן: סודן שהנשיא שלה מבוקש בגין רצח עם על ידי בית הדין הפלילי הבין-לאומי, היא מחזירה לאריתריאה.

סיגל רוזן: אנחנו רוצים להיות המדינה השנייה שמחזירה לאריתריאה?

יואב קיש: את יודעת מי הייתה המדינה הראשונה ששמרה אותם?

סיגל רוזן: אנחנו שומעים פה שאריתריאים מוכרים כפליטים בכל העולם באחוזים מאוד גבוהים.

סיגל רוזן: הגיעו לפה נציגים מכל מיני ערים עם כל מיני אמירות גזעניות.

סיגל רוזן: נתנו להם לדבר באריכות על כל מיני מעשי פשעים.

סיגל רוזן: יש פשעים בכל הקהילות, לא רק בקהילה האריתריאית.

סיגל רוזן: יש פה 26,000 אריתריאים.

סיגל רוזן: עמד פה מר יעקובוביץ', שיקר וטען שלישראל הגיעו יותר אריתריאים - - -

יונתן יעקובוביץ: את לא הוצאת מילת אמת מפה שלך בעשור האחרון.

יונתן יעקובוביץ: את מדברת איתי על שקר?

יואב קיש: יונתן, אל תענה לה.

יואב קיש: תנו לה לסיים את דבריה.

יואב קיש: בבקשה, נא לסיים.

יואב קיש: לא להתחיל להאשים.

יונתן יעקובוביץ: דברי ענייני.

יואב קיש: ענית לה.

יואב קיש: דיי.

סיגל רוזן: כל הדיון הזה נועד רק כדי להפחיד את הקהילה.

סיגל רוזן: זה פשוט מביש - - -

יואב קיש: תודה רבה.

שפי פז: אנחנו לא נתבייש.

שפי פז: תתביישי את.

יואב קיש: חברים, אנחנו הגענו לסוף הדיון.

יואב קיש: אני אגיד בכמה מילים את הסיכום.

יואב קיש: אני חושב שנגענו, בגלל שאי אפשר בדיון שעושים על נושא המסתננים לא לגעת בבעיות ובכל מה שקורה מסביב, אבל הנושא המהותי שלטובתו הדיון הזה ולטובתו התכנסנו, ואני מודה, שמענו דברים קשים מפתח תקווה ומנחלאות ומירושלים ודרום תל אביב כמובן, אבל הנושא העיקרי שאנחנו דנו בו זה באמת שינוי המציאות באריתריאה.

יואב קיש: אני חושב שלזה אני רוצה להוסיף, מדינת ישראל צריכה להיות מובילה ולא נגררת.

מוסי רז: אין הסכמה לזה.

יואב קיש: אני מדבר על דעתי.

יואב קיש: כמו שאתה דיברת על דעתך, אני אדבר על דעתי.

מוסי רז: זה לא יכול להיות.

מוסי רז: זה לא סיכום.

יואב קיש: דעתי היא דעתי.

יואב קיש: אמרתי שאני מסכם את הדיון ואומר את דעתי.

יואב קיש: שמענו את הדברים.

יואב קיש: אתם עושים את העבודה.

יואב קיש: אתם חייבים לפעול במהירות ובתכליתיות ולא לעכב.

יואב קיש: אני לא מקבל את האמירות שהיו פה של משרד המשפטים, שכל מה שחשוב, וזה אני אומר לך, נציגת משרד המשפטים.

יואב קיש: אני מבקש תשובה ברורה ממשרד המשפטים וממשרד החוץ, מדוע אוכלוסיות שאינן בנות גיוס, שאפשר להרחיק אותן, אינן מורחקות?

יואב קיש: אני מבקש תשובה ברורה לעניין הזה.

מוסי רז: הם אמרו לך שאי אפשר - - -

יואב קיש: מוסי, אתה בקריאה שנייה.

יואב קיש: אל תפריע.

יואב קיש: אני הקשבתי לך גם כשלא הסכמתי.

יואב קיש: תקשיב בסבלנות.

יואב קיש: יש לי שאלות שעלו פה בדיון ואני רוצה תשובה עליהן ממשרד המשפטים וממשרד החוץ, ואני מבקש להוציא את זה כשאלות למשרדים.

יואב קיש: אני אומר עוד פעם למל"ל, אנחנו נמשיך לעקוב.

יואב קיש: יש לכם נקודת מבחן ציבורית.

יואב קיש: אתה יודע מה, גם אם בסוף תקבלו החלטה שאולי אני לא אוהב, אני לא פה עכשיו הולך להגיד מה, ההחלטה הזאת תיבחן.

יואב קיש: היא מן הסתם תיבחן לכל צד שהיא לא תילקח, על ידי כל הצדדים וגם כנראה תיבחן ברמה המשפטית, אבל בשום פנים ואופן לא נקבל פה מריחת רגליים.

יואב קיש: זה אסור שיקרה.

יואב קיש: יש פה קריאה ברורה לקדם תהליכים ולקחת החלטה.

יואב קיש: תודה רבה, הישיבה נעולה.