ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 693, 2018-07-10 10:05

יואב קיש: בוקר טוב.

יואב קיש: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יואב קיש: על סדר היום הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 23) (הבערת פסולת), התשע"ח-2018, של חבר הכנסת יעל גרמן, הכנה לקריאה שנייה ושלישית והנושא של זיהום אוויר ושריפות בשרון, בשומרון ובאזור רמלה-לוד.

יואב קיש: זה הדיון השני שאני עושה בנושא.

יואב קיש: הוועדה קיימה דיונים רבים עוד קודם לכן.

יואב קיש: בדיון הקודם גם העברנו את הצעת החוק הזו בקריאה ראשונה והיום אנחנו מכינים אותה – ואני מקווה שנסיים - לקריאה שנייה ושלישית.

יואב קיש: אני רואה שיש הרבה אנשים שהגיעו ורוצים לדבר.

יואב קיש: ראשי רשויות ונציגי רשויות, בבקשה להירשם כדי שנוכל לתת להם לדבר כמייצגים.

יואב קיש: כמובן גם מי שרוצה מהציבור ומהארגונים, מוזמנים.

יואב קיש: אני רוצה לפתוח את הדיון ולומר שלצערי – וכולנו גם ראינו את זה בכתבה שהייתה לאחרונה – התופעה הזו לא נפסקת.

יואב קיש: אנחנו רואים אותה מחמירה.

יואב קיש: יש לה פוטנציאל כלכלי שמעודד אותה וזאת בעצם במידה מסוימת מהות הבעיה שמייצרת את המציאות הזו.

יואב קיש: היא קורית גם בתוך ישראל הקטנה, בקו הירוק, גם ביהודה ושומרון והתופעה הזו היא רחבה ודווקא בגלל ההבדלים ביכולת אכיפה ופיקוח בין יהודה ושומרון לתוך הקו הירוק, נוצרו ויש בעיות לא פשוטות כאשר בחלק מהמקומות יש את המשטרה ואת מג"ב ובחלק מהמקומות יש את צה"ל.

יואב קיש: דיברנו על כך ארוכות.

יואב קיש: אני מבקש שנעשה הקראה ואחרי שנסיים את ההקראה נתייחס.

לירון אדלר: הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 23) (הבערת פסולת), התשע"ח-2018

לירון אדלר: בחוק שמירת הניקיון, התשמ"ד-1984 (להלן – החוק העיקרי), בכותרת פרק ב', אחרי "פסולת" יבוא "והבערתה".

העיקרי יבוא: "2א.

העיקרי יבוא: הבערת פסולת

העיקרי יבוא: "הבערה" – שרפה של פסולת באש פתוחה או לא מבוקרת, לרבות בכלי קיבול או במכל אצירה שאינם אטומים, ולמעט שרפת פסולת מבוקרת במיתקן המיועד לכך והמורשה לפי כל דין.

כמפורט להלן: הבערת גזם לשימוש פרטי לשם בישול, הסקה או פעילות פנאי, ובלבד שהיא עומדת בהוראות כל דין וכמות הגזם אינה עולה על דרוש באופן סביר.

כמפורט להלן: הבערת פסולת לצורכי דת, ובלבד שהיא עומדת בהוראות כל דין.

כמפורט להלן: הבעת פסולת במקרים נוספים שקבע השר, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

כמפורט להלן: בקביעת המקרים כאמור יובטח כי הבערת הפסולת לא תגרום לזיהום אוויר חזק או בלתי סביר כמשמעותו בחוק אוויר נקי, התשס"ח-2008.

כמפורט להלן: בסעיף 13(ב) לחוק העיקרי, לפני פסקה (4) יבוא: "(3א) מבעיר פסולת בניגוד להוראות סעיף 2א".

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חברת הכנסת גרמן, בבקשה.

יעל גרמן: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.

יעל גרמן: באמת מהרגע שאתה התוודעת לבעיה הזו, לקחת אותה לידיך והנה אתה מביא אותה לידי פתרון.

יעל גרמן: אתה צדקת.

יעל גרמן: מהרגע שאנחנו הכרנו את הבעיה, אנחנו רק רואים אותה הולכת ומתפשטת, לא רק באזורים מהם נמצאים כאן הנציגים אלא בכל רחבי הארץ ואנחנו מקבלים – גם אתה, גם אני וגם חברי כנסת נוספים – פניות מפני שכמו שאמרת, מה רע בזה?

יעל גרמן: אם צריך לקחת את הפסולת, לגזום אותה, לקצץ אותה ולאחר מכן לטמון אותה באתר מורשה, זה עולה הרבה מאוד כסף.

יעל גרמן: אבל אם מוצאים איזשהו אתר לא מורשה שבקריצת עין כביכול בעל המקום אינו יודע שמבעירים בו פסולת – בהערת סוגריים, לערכתי הוא כן יודע וגם נהנה מזה – אז מרוויחים הרבה מאוד כסף.

יעל גרמן: אני מאוד מאוד מקווה שכפי שנאמר לי על ידי המשרד להגנת הסביבה ועל ידי המשטרה הירוקה, החוק הזה יאפשר להם לצאת ופשוט להגיש כתבי אישום על כל אחד שמבעיר, מה שלא יכלו לעשות קודם לכן.

יעל גרמן: אני מאוד מאוד מקווה ומודה לך.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: נמצאים כאן גם ראשי רשויות, שכל אחד ידבר מנקודת מבט הרשות שלו.

יואב קיש: נמצא אתנו שלומי לנגר, ראש מועצה מקומית אורנית.

יואב קיש: בבקשה.

שלומי לנגר: תודה אדוני.

שלומי לנגר: בוקר טוב.

שלומי לנגר: אני מצטרף לדבריה של חברת הכנסת יעל גרמן לגבי המקום שאתה נותן לבעיה הזאת.

שלומי לנגר: ברשותכם, אני רוצה לדבר קצת במקרו ואחר כך במיקרו.

שלומי לנגר: אני אתחיל קודם כל עם החקיקה.

שלומי לנגר: בכובע האחר שלי אני יושב ראש איגוד ערים לאיכות הסביבה שומרון.

שלומי לנגר: החוק הזה לא מתייחס לא ליהודה ולא לשומרון.

שלומי לנגר: יש כאן לקונה רצינית.

שלומי לנגר: דיברנו על זה גם בוועדה הקודמת.

שלומי לנגר: עיקר הבעיות שיישובי השומרון סובלים מהן, הן כמובן מהפלסטינים.

יואב קיש: משרד המשפטים יתייחס לאספקט הזה.

שלומי לנגר: לא סוד הוא שיש מי שטוען שהפלסטינים הם קורבן שלנו ואנחנו בעצם מנצלים אותם.

שלומי לנגר: אני לא מקבל את זה לחלוטין.

שלומי לנגר: אצלנו אנחנו רואים כוונת מכוון, שהפלסטינים עושים את זה בכוונת מכוון.

שלומי לנגר: יש את אותם מקומות שאותם צריך לעצור, שאנחנו מזרימים לשם פסולת, אבל מה קורה עם כל אותן יוזמות פירטיות מקומיות שאנחנו מתעוררים, הולכים לישון אתן, נושמים את העסק הזה?

שלומי לנגר: החוק חייב לתת ביטוי גם לנושא של יהודה ושומרון.

שלומי לנגר: הסוגיה השנייה.

שלומי לנגר: אמרתי את זה גם בפעם הקודמת.

שלומי לנגר: אנחנו חייבים לשנות את הטרמינולוגיה.

שלומי לנגר: זה לא בגלל שחוסכים כסף.

שלומי לנגר: החבר'ה האלה מחבלים בבריאות שלנו.

שלומי לנגר: הם מרעילים אותנו.

שלומי לנגר: זה בדיוק כמו שבמשרדי הממשלה רואים את הצורך לבוא ולעצור זורקי אבנים, זורקי בקבוקי תבערה, אותו דבר צריך להתייחס לנושא הזה כאל מי שמחבל בבריאות שלנו.

שלומי לנגר: מי שמחבל בבריאות שלנו לא צריך רק להקיז דם.

שלומי לנגר: זה שהוא מדליק חומרי הדברה מתחת לבית שלי, והילדים שלי והילדים של התושבים שלי ואנחנו נושמים את זה, כמובן שזה לא בא לידי ביטוי באותו יום אבל בממד הזמן זה פוגע בבריאות, זה מחבל בבריאות שלנו, ואני לא מצליח להבין למה מתעקשים לא לקרוא לאנשים האלה מחבלים.

שלומי לנגר: אלה לא טרוריסטים, אבל הם מחבלים לנו בבריאות.

שלומי לנגר: נקודה נוספת היא הנושא של תחנות הניטור.

שלומי לנגר: אני קיימתי אצלי ביישוב - חבר'ה שיושבים כאן – מפגש חוצה גבולות, שרון-שומרון, והבאתי את כל מקבלי ההחלטות.

שלומי לנגר: באופן מאוד מוזר, מסתבר שתחנות הניטור לא בודקות את מה שהן אמורות לבדוק.

שלומי לנגר: זאת אומרת, התוצאות של הבדיקות שלהן לא משקפות כלום.

שלומי לנגר: אני עצמי חושב שתחנות הניטור האלה מיותרות לחלוטין כי ברגע שרואים עשן שחור, מספיק מסוכן.

שלומי לנגר: לא מעניינים אותי השמות המדעיים של החלקיקים שנושמים, אבל מישהו צריך לקחת את הנושא הזה לידיים.

יואב קיש: הגנת הסביבה.

יואב קיש: לא?

שלומי לנגר: המנכ"ל הודה.

שלומי לנגר: הוא ישב אצלנו בישוב.

יואב קיש: דנצינגר?

שלומי לנגר: כן.

שלומי לנגר: הודה.

שלומי לנגר: אגב, יש כאן אנשים מאורנית שבקיאים בשמות של החלקיקים האלה.

יואב קיש: המשרד להגנת הסביבה יתייחס לנושא של תחנות הניטור.

שלומי לנגר: הם לא מודדים.

שלומי לנגר: לצורך העניין, אני מוכן לוותר על תחנות הניטור כי עשן שחור לא מוסיף בריאות.

יעל גרמן: אני רוצה להעיר הערה קטנה.

יעל גרמן: אתה צודק במאה אחוזים לגבי תחנות הניטור וכולי, אבל תחנות הניטור, היינו זקוקים להן, אתם הייתם זקוקים להן, מפני שצריך היה להוכיח שאכן יש כאן פגיעה בחוק אוויר נקי.

יעל גרמן: החוק הזה מאפשר לך בלי תחנת ניטור ובלי להוכיח שחוק אוויר נקי הופר, להעמיד לדין את העבריין.

שלומי לנגר: אם תחנות הניטור היו בודקות את כל הספקטרום של החומרים המרעילים והמסרטנים, בסדר, אבל ברגע שהן נותנות ממד צר, זה אחרת.

יעל גרמן: אתה צודק.

שלומי לנגר: הדבר המהותי בכל העשייה הזו, ולנו יש רקע אדום, זאת בעצם היכולת גם מזרחית לקו הירוק וגם בצד המערבי לקו הירוק, לרתום את גופי האכיפה.

שלומי לנגר: אם לא תהיה אכיפה, אז יהיה עוד חוק בספר החוקים והוא יהיה חסר תועלת.

שלומי לנגר: הוא יהיה אות מתה.

שלומי לנגר: לרתום את גופי האכיפה.

שלומי לנגר: אנחנו הצלחנו לרתום בניגוד לכל הסיכויים את הצבא, את המשטרה, את המשרד להגנת הסביבה וזה בעצם צריך להיות השיח בכל הארץ.

שלומי לנגר: הדבר הנוסף הוא הקלות הבלתי נסבלת שמתייחסים לשריפות האלה במגזר הערבי.

שלומי לנגר: ישב המנכ"ל שלצערי לא נמצא כאן.

שלומי לנגר: הבתים שלנו צמודים לכפר קאסם.

שלומי לנגר: נתנו להם התראה של שלושה חודשים לפני שימוע על מנת למגר את העסק הזה.

שלומי לנגר: שלושה חודשים.

שלומי לנגר: זאת אומרת, ברגע שהגורם שמבצע את האכיפה, הרגולטור, מזהה את הבעיה, שלושה חודשים להפסיק את ההרגל המגונה הזה?

שלומי לנגר: צריך להפסיק את זה בזמן אמת.

שלומי לנגר: הדבר האחרון.

שלומי לנגר: גם בוועדה הקודמת, בגלל הרגישות של הנושא הזה, דובר על הקמת תת ועדה ואני חושב שהנושא של תת ועדה הוא כורח שחייבים לעשות אותו אתמול.

שלומי לנגר: תודה רבה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: משרד המשפטי.

יואב קיש: התייחסות

יואב קיש: כם להחלת החוק ביהודה ושומרון ואם יש לכם הערות לחוק בכלל.

אבינועם סגל אלעד: ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

אבינועם סגל אלעד: אני אדבר רק בנושא של ההחלה באיו"ש.

יואב קיש: גם אם יש לכם הערות לחוק.

יואב קיש: אנחנו רוצים להעביר אותו.

אבינועם סגל אלעד: אנחנו רפרנטים שונים.

אבינועם סגל אלעד: התבקשה התייחסות ספציפית לעניין ההחלה ביו"ש.

אבינועם סגל אלעד: כרגע ביו"ש המצב הוא שיש צו בדבר שמירת ניקיון, שזה צו כללי שחל על כל שטחי יהודה ושומרון.

יואב קיש: צו אלוף.

אבינועם סגל אלעד: צו אלוף.

אבינועם סגל אלעד: הוא כולל בתוכו את האיסורים העיקריים, את ההוראות העיקריות שיש גם בחוק הישראלי.

אבינועם סגל אלעד: במובן הזה אין פער וגם לא יהיה פער לאחר תיקון החקיקה.

יואב קיש: זאת אומרת, המציאות החוקית היום ביהודה ושומרון יותר טובה ממה שיש היום בישראל.

אבינועם סגל אלעד: יש שני היבטים.

אבינועם סגל אלעד: קודם כל, כן וגם יש עוד כוונות לעשות דברים נוספים בעקבות הדברים שנאמרו עכשיו כי באמת יש שם - - -

יואב קיש: איזה כוונות?

קריאה: אבל לא בשטחי B.

יואב קיש: מי מהמינהל רוצה להתייחס לזה?

אבינועם סגל אלעד: מהייעוץ המשפטי איו"ש הגיע סרן יאיר גור.

יאיר גור: כמו שאמר אבינועם, קיים צו שחל בכל שטחי C.

יאיר גור: בנוסף חוק שמירת ניקיון עצמו, החוק הישראלי כלשונו מוחל בתקנונים, כלומר, במועצות הישראליות באיו"ש.

אבינועם סגל אלעד: כפי תוקפו מעת לעת.

יואב קיש: אבל נאמר שזה מחוץ להתיישבות, אז מה עשינו בזה?

אבינועם סגל אלעד: זה גם וגם.

יואב קיש: איך אתם מתמודדים למשל עם אזור B?

יואב קיש: אין לך יכולת?

יאיר גור: היכולת בכלל של פעילות של צה"ל באזור B כפופה להסכמי הביניים, כפופה לאישורי דרג מדיני, ואנחנו לא נכנסים לזה.

יאיר גור: להבנתי זו גם לא השאלה כאן.

יואב קיש: ברור שאנחנו רוצים לראות את ההחלה אבל בסוף אני רוצה לפתור את הבעיה.

יואב קיש: אנחנו יושבים כאן בחדר ממוזג ומדברים משפטית, אבל בסוף העשן, אם הוא מגיע בין B ל-C, זה לא נותן מענה.

יאיר גור: אולי מהקל אל הכבד.

יאיר גור: קודם כל, בתוך המועצות עצמן התיקון הישראלי שיתוקן כאן, בלי שום פעולה נוספת, יחול גם במועצות.

קריאה: אין לנו סמכויות.

יאיר גור: לגבי כל שטחי C.

יאיר גור: יש מספיק שריפת פסולת גם בשטחי C שנדרש לגביה טיפול.

יאיר גור: דבר נוסף שעומד לקרות, חבילה של צווים שאנחנו הולכים לייצר והולכים להפוך הרבה עבירות לעבירות מינהליות.

יאיר גור: יכולת אכיפה הרבה יותר טובה.

יואב קיש: כמו שמובילים בחקיקה הישראלית?

יואב קיש: אכיפה מינהלית?

אבינועם סגל אלעד: אכיפה מינהלית, ספציפית בתחום של הגנת הסביבה.

יאיר גור: נכון.

יאיר גור: איכות הסביבה הוא נושא שמתועדף מאוד מאוד גבוה בדברים האלה.

יאיר גור: ראש המינהל האזרחי – בני יוכל להרחיב – הנחה לשים את זה בראש סדרי העדיפויות.

יאיר גור: כשזה יקרה, יהיו כלי אכיפה הרבה יותר טובים ואפילו יותר מהיום לפעול כנגד השורפים וכנגד מי ששורפים אצלו.

יאיר גור: גם היום יחידת האכיפה יכולה לפעול.

יאיר גור: היא למשל יודעת לתפוס כלי רכב שהיו מעורבים בעבירות וגם החטיבות עצמן ערות מאוד לנושא שריפת הזבל ומשתדלות לפעול בכל מקום בו הן יכולות.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: נחזור לזה בהמשך.

יואב קיש: משרד המשפטים, יש לכם התייחסות להצעת החוק כפי שהיא?

תמרה לב: אנחנו בסך הכול מתואמים לגבי הנוסחים.

תמרה לב: אנחנו רק רוצים לציין שיש כל מיני דברי חקיקה שעוסקים בסיפור הזה, בין היתר גם חוקים כמו למשל החקיקה של רשות הכבאות שבטח תדבר.

תמרה לב: אנחנו רק רוצים לציין שצריך לוודא שהתיקון הזה לא יפגע בחקיקה אחרת קיימת כאשר יש שם כל מיני ממשקים.

יואב קיש: מי מרשות הכבאות?

יואב קיש: אני רוצה לשמוע התייחסות שלך לחקיקה.

אשי אביזמר: כמובן שהחוק מבורך.

אשי אביזמר: הצעת חוק מבורכת.

אשי אביזמר: חלק מעבודת מטה משותפת של המשרד להגנת הסביבה ורשות הכבאות למניעה וטיפול בשריפות בשטחים פתוחים.

אשי אביזמר: הזכירו כאן את החוק שכבר קיים לאיסור הדלקת מדורות, חוק של רשות הכבאות.

אשי אביזמר: אני מניח שמשרד המשפטים יתייחס להבדלים בין דברי החקיקה.

אשי אביזמר: אנחנו רוצים לבקש – והבנו שזה כבר קיים – החרגה של - - -

יואב קיש: שום דבר לא קיים.

יואב קיש: עכשיו אנחנו דנים בזה.

אשי אביזמר: החרגה של אימונים שמבצעים כבאים, גם כבאים של הרשות הארצית לכבאות והצלה וגם כבאים במפעלים.

יעל גרמן: יש את זה.

יואב קיש: האם הנוסח הקיים מספק אותך?

יואב קיש: אתה משפטן?

אשי אביזמר: נמצא כאן הייעוץ המשפטי שלנו.

יואב קיש: האם יש לכם איזושהי בעיה עם הנוסח הקיים?

אילן זמלר: אין בעיה.

אילן זמלר: רוצים לשפר אותו.

אילן זמלר: אני אקריא את הנוסח שאנחנו מציעים.

יואב קיש: קודם תגיד עניינית מה אתם רוצים.

אילן זמלר: כמו שאמרתי, להחריג את כל העברת הפסולת.

אילן זמלר: ההגדרה של פסולת היא מאוד רחבה והיא כוללת גם קרשים שלפעמים אנחנו מדליקים כדי לאמן כבאים לכבות אותם.

יואב קיש: סעיף ט4 לא עונה לך?

אילן זמלר: צריך להרחיב אותו.

אילן זמלר: אני אקריא את הנוסח.

יואב קיש: אנחנו מסכמים.

יואב קיש: אתה אומר שיש לך בקשה לתקן את סעיף 2א(ב)(4).

אילן זמלר: כן.

יואב קיש: ואתה עכשיו מקריא נוסח שמטרתו להבהיר שהאימונים שלכם לא ייכללו במעבר על החוק.

יואב קיש: זו המהות של מה שאתה אומר.

אילן זמלר: לא רק.

אילן זמלר: גם אימונים של גופים אחרים שנועדו למטרות כבאות והצלה.

לירון אדלר: הגופים האחרים שאתם מבקשים כאן שגם הם מתאמנים, אלה גופים שפועלים בהנחייתכם?

לירון אדלר: אלה גופים שכפופים לכם?

אילן זמלר: חלקם כן.

אילן זמלר: אני אקריא ואני חושב שזה יבהיר.

אילן זמלר: "הבערת פסולת לצורך ביצוע תפקידי הרשות הארצית לכבאות והצלה, בסעיף זה – הרשות, וכן הבערת פסולת לצורכי הכשרה, תרגול, מחקר ופיתוח לטיפול באירוע כבאות והצלה הנערכת בהכרת הרשות או בהנחיית מדריך ממונה בטיחות אש, חבר צוות כיבוי והצלה מפעלי או צוות כיבוי לשטחים פתוחים כמשמעותם בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב-2012".

יואב קיש: אני חושב שיש הסכמה, בין חברי הכנסת בוודאי, שאם מדובר בפעילות שלכם לצורך אימון והכשרה והיא מוגבלת ומקומית והיא לא במסה, אז ברור שזה צריך.

יואב קיש: אבל שלא יתפרש שיש איזשהו מהלך שיכול לפגוע גם בזיהום אוויר משמעותי וגם בקרבה לישובים.

אילן זמלר: נכון.

אילן זמלר: לכן תחמנו את זה במקומות או מתקנים שמוכרים על ידינו, על ידי בעלי תפקידים.

יואב קיש: איפה כתוב מקומות או מיתקנים מוכרים?

יואב קיש: לא כתוב.

אילן זמלר: "וכן הבערת פסולת לצורכי הכשרה, תרגול, מחקר ופיתוח לטיפול באירוע כבאות והצלה הנערכת בהכרת הרשות".

יואב קיש: מה זה הכרת הרשות?

יואב קיש: ליד אורנית, אני מהרשות בא ומכיר בזה, מה זה אומר?

אילן זמלר: כיום יש מיתקנים פרטיים כאשר זה יכול להיות בתוך מפעל מסוים שהקים לעצמו מיתקן אימון לעובדים שלו או במיתקן פרטי שמעביר הדרכות לגופים חיצוניים.

אילן זמלר: יש תהליך, יש אמות מידה והנחיות להכרה במקומות האלה.

יואב קיש: מי מכיר במקומות האלה?

אילן זמלר: אנחנו.

אילן זמלר: המשרד להגנת הסביבה לא מעורב באירוע הזה?

אילן זמלר: לא שידוע לי.

יואב קיש: גם לא רשות מקומית?

אילן זמלר: אנחנו בודקים את זה ברמה המקצועית, האם המיתקנים האלה באמת יש להם ערך מוסף מבחינה מקצועית ועוד כמה היבטים שקשורים אלינו.

יואב קיש: אתה יכול לומר לי כמה אירועים כאלה ובאיזה היקפים הם קורים?

יואב קיש: על איזו כמות אנחנו מדברים?

אילן זמלר: אנחנו מדברים על מספר מיתקנים.

אילן זמלר: אני לא יודע את המספר המדויק.

לירון אדלר: אבל כאשר מדובר על צוות כיבוי והצלה מפעלי או צוות כיבוי לשטחים פתוחים, אלה הצוותים שעושים את האימונים האלה?

אילן זמלר: לא.

אילן זמלר: אלה צוותים שיוקמו בעתיד.

יואב קיש: מתוקף החוק?

אילן זמלר: כן.

אילן זמלר: מתוקף החוק שלנו.

אילן זמלר: יש סמכות להתקין תקנות ולקבוע במקומות מסוימים צוותים.

אילן זמלר: כבר יש היום מקומות שיש צוותים כאלה.

יואב קיש: אתה אומר שמפעל מסוים שאתה מתרגל אותו ללוחמה באש ואתה בא לשם עם נוכחות שלך, וכאשר אתה נוכח שם עושים הבערה ומטפלים בזה.

אילן זמלר: זה סוג של מקרה אחד.

אילן זמלר: יש גם מקרים אחרים שמתאמנים לבד.

יואב קיש: זה מה שרציתי להבין.

יואב קיש: מי אחראי וכמה פעמים מתאמנים לבד?

יואב קיש: כמה הם מדליקים?

קריאה: ומה הם מדליקים.

יואב קיש: ברור שיש לזה מטרה טובה.

יואב קיש: זאת לא הבערת אש בשביל להיפטר מפסולת אלא זו הבערת אש בשביל להילחם באש ולמנוע נזק משריפות עתידיות וסכנה חס וחלילה לחיי אדם.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: אני רוצה לראות אם מישהו עושה את האיזון בין הצורך שלכם המבצעי ושל אותו מפעל.

יואב קיש: סתם דוגמה.

יואב קיש: בסוף יהיה מישהו במפעל שהוא פירומן והוא נהנה כל יום להדליק ויאמר שהם מתאמנים.

אילן זמלר: אני חושב שהאיזון נעשה בעצם ההכרה שלנו.

אילן זמלר: יש מסמך מאוד ארוך של עשרות עמודים של דרישות ותנאים להכרה.

אילן זמלר: זה לא כל אחד.

יואב קיש: אתם נותנים אישור פרטני לכל אירוע כזה?

אילן זמלר: לא.

אילן זמלר: אנחנו נותנים אישור למקום.

אילן זמלר: למיתקן.

יואב קיש: זה יכול להיות בעייתי.

יואב קיש: אני רוצה לדייק את זה.

יואב קיש: זה רחב מדי.

יעל גרמן: אני רוצה לבקש שיהיה איזשהו פיקוח או אישור של המשרד להגנת הסביבה.

יואב קיש: או פיקוח או אישור.

יואב קיש: אם אתם נותנים לו אישור שהוא רשאי להדליק פעם בשבוע לאימון צוות.

יואב קיש: אני לא מוכן שיהיה מקום של מפעל שיכול לעשות מה שהוא רוצה.

אילן זמלר: הכוונה היא שזה לא יהיה פרוץ.

יואב קיש: זה הבנתי, אבל בנוסח זה לא ברור.

לירון אדלר: הנושא של הכרת הרשות והנושא של צוות כיבוי מפעלי וצוות כיבוי לשטחים פתוחים, אלה דברים שמוסדרים בתקנות ובנהלים?

לירון אדלר: במה זה מוסדר?

אילן זמלר: יש בחוק אפשרות להתקין תקנות ומאפשרים לקבוע צוותים.

יואב קיש: כל זה עוד לא קורה?

יואב קיש: מה שאתה מתאר עכשיו, לא קורה בפועל?

אילן זמלר: יש מקומות שכבר עכשיו יש בהם צוותים.

יואב קיש: יש תקנות?

אילן זמלר: עדיין לא אבל עדיין יש צוותים.

אילן זמלר: יש מפעלים עם סיכון גבוה ויש להם צוותים.

לירון אדלר: ואז הם פועלים מכוח נהלים שלכם?

אילן זמלר: רובם עוברים הכשרה אצלנו ואחר כך הם מתרגלים בהתאם לתכנית שלהם.

אילן זמלר: יש היום מיתקנים פרטיים שמתרגלים כיבוי אש.

אילן זמלר: בחלק מהמקרים אין מה לעשות, אין חלופות אחרות וצריך להבעיר שם קרשים כדי לכבות אותם.

אילן זמלר: אם אוסרים את הדבר הזה, אין להם תחליף.

אילן זמלר: אני חושב שלא זאת הייתה הכוונה, לפגוע בכשירות ואימונים.

יואב קיש: הגנת הסביבה, איך אתם רואים את זה?

לירון אדלר: לגבי הנושא הזה של ההכשרה וצוותי הכיבוי המפעליים.

נטע דרורי: בעיקרון זה בדיוק כפי שאמרת.

נטע דרורי: צריך להיות איזון בין הצורך הבטיחותי של ההכשרה והאימון לבטיחות אש.

נטע דרורי: מבחינתנו הרשות באמת לוקחת אחריות לעניין הזה.

נטע דרורי: זאת הייתה העמדה שלנו, שכל זמן שהרשות לוקחת אחריות והיא נותנת את ההכרה לארגונים האלה - - -

יואב קיש: אני רוצה להוסיף בסוף הפסקה: "ובלבד שאין התנגדות של המשרד להגנת הסביבה".

יואב קיש: אם אנחנו נמצא מקום שאתם תחשבו שהוא מאוד חשוב והוא עובד כל הזמן והוא מפריע ועכשיו מקבלים הערות ומגיע להגנת הסביבה שבודק והוא רואה שיש כאן בעיה, אז צריך לעשות איזשהו איזון.

אילן זמלר: חשוב לי לחדד כאן שההכרה שלנו היא למקום או למיתקן או לתכנית.

יואב קיש: זה לא מספיק טוב.

יואב קיש: אם אתה שואל אותי, זה לא מספיק טוב.

אילן זמלר: אני לא מסוגל לאשר כל פעם שהוא רוצה להבעיר משהו.

יואב קיש: אתה לא צריך לאשר כל פעם.

יואב קיש: זה ברור שלא.

יואב קיש: אבל אתה יכול לומר לו שלא יותר מאימון אחד ביום, לדוגמה, במפעל עתיר סיכון שצריך, או לא יותר מאימון אחד בשבוע, או לא יהיה אימון ללא נוכחות של כיבוי אש או מישהו מהרשות.

יואב קיש: לכן בספקטרום הזה אני לא רוצה להיכנס עכשיו להגדרה.

יואב קיש: לי מפריע שיש מקומות שלמרות הסיכון הם יכולים להדליק מתי שהם רוצים ואתם לא מתערבים.

יואב קיש: אם הוא מפריע, מי יעצור אותו?

יואב קיש: אני מנסה למצוא גורם שיכול לעצור אותו.

יואב קיש: אם היית אומר לי שאתה מפקח וכל הדלקה אתה מאשר, הייתי הולך אתך.

יואב קיש: אתה לא עושה את זה, אתה לא יכול לעשות את זה.

יואב קיש: אני רוצה שבמידה ויש מקום שהוא מהווה מפגע תברואתי לפי המשרד להגנת הסביבה, אתם תצטרכו לקבל את האישור שלו ואז תבואו אתו בדין ודברים.

אפרת טפליץ: אני לא יודעת לגבי הנוסח שהצעת, אין התנגדות מבחינה עקרונית לכך שיהיה אישור, אבל צריך לחדד בגלל שזאת עבירה פלילית.

אפרת טפליץ: האדם הפרטי צריך לדעת איזו התנהגות אסורה וצריך לחדד האם אותו אימון ספציפי צריך מראש לקבל אישור.

אפרת טפליץ: כלומר, התנגדות באיזה שלב, האם אנחנו מדברים על התנגדות.

אפרת טפליץ: כלומר, צריך לחדד מה בדיוק הדבר.

נטע דרורי: אם אני מבינה נכון את כוונתך, אפשר יהיה לבטל את ההכרה או אפשר יהיה לבטל את ההכשרה אם נמצא - - -

יעל גרמן: או את הפעולה עצמה.

יואב קיש: את אישור המקום.

נטע דרורי: לבטל את ההכרה אם נמצא שיש זיהום אוויר חזק ובלתי סביר כתוצא מכך.

יואב קיש: בסדר גמור.

יעל גרמן: בדיוק.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: זה ניסוח טוב.

יואב קיש: עם זה אתם יכולים לחיות?

לירון אדלר: בעל המפעל או מי שעוסק, כמובן שכל עוד ההכרה שלו קיימת מצד הכבאות, הוא לא עבר עבירה פלילית.

לירון אדלר: ככל שהמשרד להגנת הסביבה התנגד והודיע לרשות הכבאות - - -

יואב קיש: זה לפי מקום.

יואב קיש: זה לא סתם.

אפרת טפליץ: אבל אז כבר אין הכרה.

לירון אדלר: צריך כמובן להודיע.

אילן זמלר: אדוני היושב ראש, אני חושב שלמשרד להגנת הסביבה יש עוד כלים וחוקים ותקנות כדי לפעול.

יואב קיש: אם יש להם, אז בסדר.

יואב קיש: אבל מה שקורה כאן זה שאתם הולכים למהלך שהוא מוגדר בחוק.

לירון אדלר: כמובן שאי אפשר לאכוף על מישהו בחוק אחר.

אילן זמלר: מדברים על מצב קיים של מיתקנים שעובדים.

לירון אדלר: בסדר, אבל אם יש הכרה שלכם לאותו מקום, הוא עובד כדין.

לירון אדלר: אם המשרד להגנת הסביבה רואה שיש בעיה עם המקום הזה, הוא יכול להגיד לכם לבטל את ההכרה.

אילן זמלר: ההכרה היא כפופה להוראות כל דין.

יואב קיש: אנחנו נמשיך את הדיון.

יואב קיש: אני מבקש מהמשרד להגנת הסביבה, תנסו להגיע יחד עם משרד המשפטים לנוסח מוסכם.

יואב קיש: הבנו את הכיוונים.

יואב קיש: הבנתם את הרגישות.

יואב קיש: אנחנו ממשיכים.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: נמצא אתנו שימי אליאל, ראש מועצת כוכב יאיר, צור יגאל.

שימי אליאל: שלום, בוקר טוב.

שימי אליאל: קודם כל, לחזק את הוועדה, את יושב ראש הוועדה ואת חברת הכנסת יעל גרמן על החוק.

שימי אליאל: הוא טוב, הוא מצוין, הוא מקדם הרבה דברים ומטפל בתהליכים שאנחנו שנים סובלים מהם וזה הלך והחמיר בשנים האחרונות משום מה יותר ויותר.

שימי אליאל: זה גם נכון לשטחי ישראל, למושבים, לישובים, לכפרים ישראלים וגם מעבר לקו הירוק שאנחנו כישוב קו תפר, כמו אורנית, כמו צור יצחק, תושבים שנמצאים כאן, כל האזור של השרון המזרחי, חשופים לשריפות הפיראטיות מהצד המזרחי של הקו הירוק ומהצד המערבי שלו.

שימי אליאל: אני חושב שחסרה כאן, וצריך לראות איך משלימים את זה בהמשך, יכולת האכיפה על בעל הקרקע.

שימי אליאל: זו נקודה שהיא יכולה להיות משמעותית, יכולה לתת שיניים לחוק, יכולה לעזור למשרד להגנת הסביבה, למשטרה הירוקה, למשטרה הכחולה, לכולם.

שימי אליאל: היכולת לקנוס ולאכוף את בעל הקרקע שהוא לפעמים מוקד הבעיה, אם לא ביוזמתו, אז אולי בעזרתו.

שימי אליאל: יש כאן גם גורמים פליליים שמעורבים בעניין.

יואב קיש: המשטרה, אתם רוצים להתייחס לזה?

יואב קיש: אני רוצה לדעת אם אתם מכירים אירועים פליליים מוסדרים - אני לא יודע אם לקרוא לזה ארגון פשע – של שיתוף פעולה בין עבריינים של שריפת פסולת לבין בעלי קרקע וכיוצא בזה.

מוטי אדרעי: אני מפקד מרחב שפלה.

יואב קיש: אתה לא נתקל בזה.

יואב קיש: אתה אומר שזה קורה נקודתית.

יואב קיש: אתם לא מזהים איזושהי מגמה.

מוטי אדרעי: אין מגמה.

קריאה: מה?

קריאה: אין מגמה?

יואב קיש: סליחה, תעצור.

יואב קיש: כך אנחנו לא מנהלים דיון.

יואב קיש: מי שיפריע, אני אוציא אותו.

יואב קיש: ממה שאני מבין – ותקן אותי אם אני טועה – רוב השריפות קורות באותם אזורים ומקומות.

יואב קיש: זאת אומרת, אנחנו לא מוצאים את האש מדלגת כל פעם קילומטר הצידה.

יואב קיש: בהרבה מאוד מהמקרים היא באותה שעה לפעמים, באותו יום אחר הצהרים, יש את השריפה הידועה והרגילה.

יואב קיש: לא תמיד אפשר להגיע כי אולי זה מעבר לקו הירוק.

יואב קיש: אני לא נכנס לזה אבל בוודאי בתוך הקו הירוק.

יואב קיש: השאלה אם אתם מכירים מקומות קבועים.

מוטי אדרעי: אנחנו מזהים לדוגמה באזור ג'וואריש מקום קבוע וביצענו בו כבר פעילות.

מוטי אדרעי: אנחנו מזהים גם באזור לוד.

מוטי אדרעי: אתה רוצה שאני אפרט?

מוטי אדרעי: אני אפרט.

יואב קיש: מה שאתה יכול, אני אשמח.

מוטי אדרעי: לגבי נושא של זיהוי של כל מה שקשור לנושא של זריקת פסולת או שריפת פסולת.

מוטי אדרעי: אנחנו זיהינו בתקופה האחרונה גם באמצעותו של ראש מועצת באר יעקב שנמצא אתנו כאן וגם של ראש עיריית רמלה, כל מה שקשור לנושא של שריפת פסולת, גם באזור ג'וואריש, מה שמשליך לנו ופוגע באיכות הסביבה במה שקשור באזור באר יעקב.

מוטי אדרעי: ביצענו פעילות מבצעית, גם סמויה וגם מבצעית גלויה, תוך כדי שמפקד תחנת רמלה דיבר גם עם מי שמבצע שם את העבירות.

מוטי אדרעי: אני רוצה לומר אדוני היושב ראש שבמהלך התקופה הזאת, למעשה מה-4 ביוני, אנחנו רואים הפסקת התופעה.

יואב קיש: באותו מגרש.

מוטי אדרעי: באותו מגרש ספציפי.

מוטי אדרעי: היה אירוע שנשלח על ידי ראש מועצת באר יעקב ובדקנו את זה וזה בא כתוצאה משריפת פסולת באזור לוד שהשליך גם לכיוון באר יעקב אבל לא מהאזור שדיברו עליו לפני כן.

קריאה: דהמש.

מוטי אדרעי: אני אדבר גם על דהמש.

מוטי אדרעי: הדבר השני.

מוטי אדרעי: אני זיהיתי שהבעיה היא יותר רחבה ואם אני אדבר על אזור דהמש, יש שם 100 משפחות, בערך 800 תושבים, יש ויכוחים לגבי בג"ץ לגבי מי שאחראי על אזור דהמש.

מוטי אדרעי: כשזיהיתי את התופעה, ביקשתי לכנס – אני, ביוזמתי – את כל ראשי המועצות, שני ראשי מועצות ושני ראשי עיריות, אני מדבר על ראש עיריית לוד מר יאיר רביבו ועל ראש עיריית רמלה, על ראש מועצת באר יעקב, הגיע לשם גם מנכ"ל שדות דן, ואמרתי להם שבמקום להתווכח למי שייך האזור, בואו נהיה חכמים ולא צודקים.

מוטי אדרעי: בישיבה עצמה דיברתי אתם בעיקר על הפסולת, בלי לדעת שהישיבה הזאת שאנחנו מקיימים כאן תתקיים, ואמרתי להם שצריכים לעשות מעשה.

מוטי אדרעי: הם באו ודיברו על נושא של איגוד, של כלל המערכות, מה שנקרא אשכול, על מנת לבוא ולראות איך מפנים את הפסולת מאזור דהמש כדי לא להחריף מצב, כי בסוף הפסולת באזור דהמש משפיעה.

מוטי אדרעי: צריך לציין שהיום השטח שהועבר ממינהל מקרקעי ישראל הועבר לרכבת, זאת אומרת, למנכ"ל הרכבת.

מוטי אדרעי: למעשה גידרו שם את המקום ולאנשי דהמש אין היכן לשים את הפסולת.

מוטי אדרעי: למעשה הם שמים את הפסולת הביתית באזור מסוים וזה מה שמשפיע על האזור.

מוטי אדרעי: אני אומר שאני עובד בשני מישורים.

מוטי אדרעי: האחד, במישור האכיפתי.

מוטי אדרעי: גם הסיפור של הפיקוח העירוני כאשר בסך הכול דוח הוא 450 שקלים ומי שמבצע את זה, אלה בדרך כלל קטינים וההורים משלמים.

מוטי אדרעי: לגבי המשטרה, אנחנו מבצעים שם אכיפה.

מוטי אדרעי: אני רוצה לומר שבמהלך התקופה נתפסו הרבה מאוד משאיות, חולט גם כסף ואנחנו עתידים גם בלוד וגם ברמלה, צירוף מקרים מופלא, גם כאן בקשה לחילוט של מיליון שקלים וגם בלוד.

מוטי אדרעי: אני אומר שזה נעשה לאורך כל הציר על ידי השיטור העירוני שמשולב בו גם הפיקוח העירוני של העירייה וגם של המשטרה.

יואב קיש: לשאלה שהתחלתי בה.

יואב קיש: אני מבין שאתה פחות מעורב בכל מה שאנחנו מכירים כאן.

שימי אליאל: הוא אמר אזור השפלה.

שימי אליאל: בהתחלה נלחצתי כי אמרת שאתה לא יודע, אתה לא מכיר שום דבר פלילי.

שימי אליאל: אבל יש כאן גורמים פליליים ובוא נשים את זה על השולחן.

שלומי לנגר: הוא דיבר על ערים מעורבות.

יואב קיש: הבעיה כמו שאמרתי, היא שונה בין אזור לאזור.

שימי אליאל: באיזה מובן שונה?

יואב קיש: היא שונה בגורמים השורפים.

יואב קיש: בפעילות.

יואב קיש: היא יכולה לנוע, כמו שאתה מתאר, באזורים שלך, הארגונים ומהלכים קבועים ומה שנקרא שגרתיים שאין מאמץ אכיפה, מול יהודה ושומרון כאשר יש כאן בכלל בעיית אכיפה בשטחי B וצו אלוף, וזה לפחות הבנתי שהוסדר, לערים.

שימי אליאל: לא בדיוק.

שימי אליאל: במהות הבעיה זה לא הוסדר.

יואב קיש: תכף נשמע.

יואב קיש: לבין האזורים של רמלה-לוד כאשר שם הבעיה היא אחרת.

שימי אליאל: רק להשלים.

שימי אליאל: אמרתי שיש בעלי קרקע ששורפים ביוזמתם, אם אלה חקלאים, אם אלה מושבניקים ואם אלה גורמים פליליים שנמצאים שם ומביאים פסולת במקום ללכת לאתר הטמנה.

שימי אליאל: זה נכון, המהות הזאת נכונה לכל המקומות ולא משנה אם זה ברמלה, בלוד, בג'ואריש, בכפר קאסם או בטירה-טייבה.

שימי אליאל: זה בצד אחד של העניין.

שימי אליאל: המהות של המינהל האזרחי, הם לא נוגעים במהות בכלל.

שימי אליאל: השטחים הפתוחים והכפרים הפלסטינים, שם הבעיה.

שימי אליאל: שם 95 אחוזים מהבעיה.

שימי אליאל: לא בישובים הישראלים כמו קרני שומרון ואלפי מנשה.

שימי אליאל: לא במקומות האלה.

שימי אליאל: שם אין בעיה.

שימי אליאל: זה בעניין איו"ש.

שימי אליאל: רציתי עוד מילה אחרונה לסיום.

שימי אליאל: דבר שנגעת בו בדיון הקודם בו הייתי.

שימי אליאל: זה היה הדיון הראשון, לדעתי הכנה לקריאה ראשונה.

שימי אליאל: תת-ועדה שתטפל בהמשך בדברים האלה, זה רעיון מצוין וצריך לחזק אותו.

שלומי לנגר: יש כאן מכנה משותף לכל מה שקורה כאן.

שלומי לנגר: האוויר מסרטן אותנו.

שלומי לנגר: זה לא משנה אם זה ברמלה, בלוד או במקום אחר.

שלומי לנגר: האוויר מסרטן אותנו.

יאיר גור: אני מבקש לדייק, שזה יהיה מאוד מאוד ברור.

יאיר גור: המינהל האזרחי אחראי על שטחי C ובשטחי C האיסור לשרוף פסולת קיים מעל 10 שנים.

יאיר גור: האיסור הפלילי.

יואב קיש: לא רק בשטח התיישבות אלא בכל שטחי C.

יאיר גור: קיים.

יאיר גור: נכון.

שלומי לנגר: מה זה שטחי C?

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: תודה.

יעל גרמן: ההערה של שלומי הייתה מאוד חשובה ואני רוצה להבהיר שארגון הבריאות העולמי הכריז על זיהום אוויר כגורם מסרטן.

יעל גרמן: שיהיה ברור שבאמת אנחנו לא מדברים באיזו אי נוחות של נשימה לא נעימה, שיעולים כאלה ואחרים או אסטמה.

יואב קיש: ברור.

יעל גרמן: אנחנו מדברים באמת בסכנה לבריאות.

יעל גרמן: בהקשר להערה לגבי הקרקע.

יעל גרמן: אני פשוט זוכרת את זה מניסיוני.

יעל גרמן: אתם מדברים על אזורי A, B ו-C ועל אזורים שאתם מדברים, ואני יכולה לומר לכם שבהרצליה בפארק שלנו היה בעל קרקע שנתן באופן קבוע למישהו לפנות שם פסולת.

יעל גרמן: בסופו של דבר אנחנו הצלחנו לסלק אותו אבל זה היה ברור שהוא בקריצת עין מניח למי שמפנה שם פסולת וכולם נהנו.

יואב קיש: חברת הכנסת גרמן רצתה בחוק הזה לשלב את האחריות על בעל הקרקע.

יואב קיש: אני שמעתי התנגדות מהמשרדים.

יעל גרמן: אני לא יודעת מדוע התנגדו.

יעל גרמן: אני בטוחה שזה יאפשר הרבה יותר למצות את הדין.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אנחנו נשמע את ההתייחסות שלהם.

יואב קיש: ניסים גוזלן, ראש מועצת באר יעקב.

ניסים גוזלן: בוקר טוב.

ניסים גוזלן: אדוני היושב ראש וכל חברי הוועדה, אני חושב שהנושא חשוב מאוד.

ניסים גוזלן: תראו, החוק באזור שלנו קיים מימים ימינה.

ניסים גוזלן: אנחנו לא גובלים במינהל האזרחי, אנחנו לא גובלים ברשות הפלסטינית, אצלנו זאת שערורייה שבמרכז הארץ איבדו שליטה ואני אומר את זה כאן.

ניסים גוזלן: כולם ביחד איבדו שליטה, החל מהרשויות המקומיות שבתחום הרשות שלהן זה קורה.

ניסים גוזלן: זאת עובדה.

ניסים גוזלן: זה קורה יום יום, ערב ערב, שנים, בחודשים האחרונים זו תופעה בלתי נסבלת.

ניסים גוזלן: הרשויות המקומיות לא מסוגלות להתמודד והראיה הקשה ביותר היא שאפילו הן לא נמצאות כאן.

ניסים גוזלן: עצם העובדה שראש רשות שבשטח המוניציפאלי שלו מתנהל כזה אירוע, שני ראשי רשויות – גם ראש עיריית לוד וגם ראש עיריית רמלה – לא כאן.

2275: אני כאן.

ניסים גוזלן: זה לא משנה.

ניסים גוזלן: אני לא מדבר על בעלי התפקידים אלא על ראשי הערים.

2275: אנחנו עושים הכי הרבה.

ניסים גוזלן: אל תפריע לי.

ניסים גוזלן: כולם חברים שלי אבל הם צריכים להיות כאן.

יואב קיש: תעצרו שניכם את הדיון.

יואב קיש: ניסים, הם לא נמצאים כאן והם שלחו נציגים.

יואב קיש: כל אחד ושיקולי לוחות הזמנים שלו אבל בוא דבר מהותית.

ניסים גוזלן: אני מדבר מהותית ואני אומר לך שהם איבדו שליטה.

ניסים גוזלן: המשרד להגנת הסביבה לא קיים באזור שלנו.

ניסים גוזלן: יש לו אולי פקח אחד או שניים ותו לא.

יואב קיש: זו אמירה חשובה.

ניסים גוזלן: המשרד לא מתפקד.

ניסים גוזלן: אני אומר שוב שכל נושא שריפות לצערי, יש כאן מפקד מרחב מדהים שהחליט לקחת את האחריות עליו.

ניסים גוזלן: הגענו למצב שהיום הישועה יכולה להגיע רק ממשטרת ישראל והיא היחידה שיכולה בכאוס הגדול הזה של הרשויות המקומיות ושל המשרד להגנת הסביבה לפעול.

ניסים גוזלן: משטרת ישראל היום היא הכתובת היחידה שיכולה לתת לכל האזור שלנו שקט וגם הם צריכים לשנות, והם שינו, ואני אומר את זה כאן לזכותו של מפקד המרחב, שינו דיסקט והם אלה שיפתרו את הבעיה כדי שנוכל לנשום אוויר נקי.

יואב קיש: אתה רואה שינוי באכיפה.

ניסים גוזלן: כן.

ניסים גוזלן: אני קבעתי פגישה עם השר גלעד ארדן ב-31 בחודש בנוכחות המפכ"ל, פגישה שאני יזמתי.

ניסים גוזלן: חשוב לי מאוד שהמשטרה תיקח את האחריות כי מדובר בגורמים פליליים, בגורמים עברייניים שכרגע עושים את זה לטובת הכסף.

ניסים גוזלן: לדעתי רק משטרת ישראל, במצב הקיים, יכולה להדביר באזור שלנו את התופעה.

ניסים גוזלן: גם ראשי הרשויות שלא נמצאים כאן והם חבריי קבענו שב-12 בחודש, בעוד יומיים, נעבור את זה לאיגוד ערים אילון, את האחריות כדי שכולנו נקצה את המשאבים וגם אנחנו נהיה שותפים בתהליך.

ניסים גוזלן: אבל חשוב להבין שזה פיגוע.

ניסים גוזלן: כל ערב יש פיגוע באזור שלנו.

ניסים גוזלן: אנשים אצלי רוצים למכור את הדירות.

ניסים גוזלן: אני בונה ישוב, אתם מצד אחד מפנים את מחנה צריפין ויש לי20,000 יחידות דיור לבנות, אבל אתם מכשילים אותנו.

ניסים גוזלן: אתם מכשילים את הדור הצעיר.

ניסים גוזלן: אתם מסרטנים את האנשים.

ניסים גוזלן: אם אנחנו לא נבין שיש כאן מלחמה של פיגוע ומלחמה על הבית, אנחנו נכשלים כאן.

ניסים גוזלן: אני אומר את זה כאן בפני הוועדה ואני מכבד את כל חבריי ואני משתף אתם פעולה.

ניסים גוזלן: קבענו שגם הם בעד, גם יאיר רביבו וגם מיכאל וידל שמעבירים את זה לאיגוד ומתואמים.

ניסים גוזלן: גם אני רוצה להקצות משאבים.

ניסים גוזלן: גם אתם אבל לא יכול להיות שאתה אחראי.

ניסים גוזלן: המשרד שלך לא מתפקד, המשרד שלך מת מבחינת הגנת איכות הסביבה והוא לא רלוונטי.

ניסים גוזלן: זה העצוב כאן.

ניסים גוזלן: באתי לומר לכם שתסגרו את המשרד הזה.

ניסים גוזלן: בשביל שני פקחים, הוא לא צריך להיות.

ניסים גוזלן: שני פקחים לא עושים את העבודה.

ניסים גוזלן: הכתובת שאנחנו מזהים היום זו משטרת ישראל והמשאבים שלנו אבל זאת תעודת עניות שבמדינת ישראל מאבדים שליטה.

יואב קיש: אני קודם כל רוצה לשמוע את המשרד להגנת הסביבה אבל אני בהחלט מסכים אתך שהיום בתמונת המצב הנוכחית זאת המשטרה.

יואב קיש: מסכים אתך.

יואב קיש: אתה בציפיות שהפקחים של המשרד להגנת הסביבה יעשו?

יואב קיש: אני אומר לך בצורה הכי ברורה, בוודאי, כל אזור והבעיה שלו, אבל באזור שלכם בלי התערבות משטרתית אגרסיבית - - -

ניסים גוזלן: חשוב שגם אתה תבוא לישיבה ב-31 לחודש.

ניסים גוזלן: יושב ראש הוועדה, עם המפכ"ל, עם השר לביטחון פנים.

ניסים גוזלן: הם צריכים להפנות משאבים וכוחות.

יואב קיש: בוא נעשה רגע סדר.

יואב קיש: אנחנו הגורם המפקח.

יואב קיש: אני שמח לשמוע שגם השר לביטחון פנים ו ההתארגנות הזאת קורית.

יואב קיש: אנחנו נפקח על הפעילות הזאת.

יואב קיש: אני לא בא לישיבות עבודה.

יואב קיש: כמו מטרת הישיבה הזאת זה לשמוע מה קורה בשטח, לשמוע מה קורה עם הגנת הסביבה, אם יש בעיה ומה הם יכולים לעשות יותר.

יואב קיש: אני אומר עוד פעם למשטרה בצורה הכי ברורה, בלי התערבות אגרסיבית משמעותית שלכם, זה יישאר והבעיה לא תיפתר.

שימי אליאל: יש עוד גורם בעל יכולת וזאת המשטרה הירוקה שהיא ת"פ המשרד להגנת הסביבה.

יואב קיש: מי מייצג את רמלה?

סופי ויטלם: בוקר טוב לכולם.

סופי ויטלם: בראש ובראשונה אני מתנצלת בשם מיכאל וידל שנבצר ממנו להגיע.

סופי ויטלם: עתותיו אינם בידו.

סופי ויטלם: הישיבה הוקדמה.

סופי ויטלם: המועד היה אמור להיות מחר אבל הישיבה הוקדמה ונבצר ממנו להגיע.

יואב קיש: אני חייב לומר שהוא פנה אלי אישית וביקש שנקדם את הישיבה.

ניסים גוזלן: אני אומר שוב שגם יאיר רביבו וגם מיכאל וידל שותפים ונלחמים.

סופי ויטלם: אני רוצה להקדים ולומר שאנחנו עם התושבים ואנחנו מברכים על התיקון.

סופי ויטלם: כמו שאמר כאן מר גוזלן, באמת יש כאן חוק עוד משנת 1984.

סופי ויטלם: זה שינוי.

סופי ויטלם: הסנקציות העונשיות לא מספיקות כאן.

סופי ויטלם: צריך לעשות איגום כוחות של כל הגורמים על מנת למגר את התופעה.

סופי ויטלם: זאת תופעה כאובה.

סופי ויטלם: אנחנו עושים ועשינו כל אשר לאל ידינו.

סופי ויטלם: הגשנו כתבי אישום, הצבנו מארבים, עשינו הכול כדי למגר את התופעה ולצערנו אנחנו רואים שעבריינות – ואני מרשה לעצמי לומר עבריינות – עדיין ממשיכה.

סופי ויטלם: כאן אני מבקשת, לעניות דעתי הפתרון מצוי בהעלאת התופעה לסדר היום הציבורי לאומי.

סופי ויטלם: לקחת את זה כפרויקט, כאובייקט, ולראות כי יש לזה השלכה רוחבית.

סופי ויטלם: ידינו כבולות.

סופי ויטלם: אנחנו עושים כל מה שלאל ידינו ועדיין אנחנו נמצאים כאן כדי לתת הסברים כי אין לנו יכולת.

סופי ויטלם: המשטרה מסייעת אבל זה לא מספיק.

סופי ויטלם: צריך תקציבים וצריך כוח אדם.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: נשמע את עיריית כפר סבא.

יואב קיש: עידן חסון.

עידן חסון: תודה רבה.

עידן חסון: אני מנהל את הנושא הזה למעלה משנה בשיתוף פעולה מלא עם ועד אזרחים למען אוויר נקי, היום עמותה רשומה בכפר סבא.

עידן חסון: העירייה מתמודדת בצורה מאוד פרקטית וחיה בשטח את האתגרים, בין אם זאת הפעלה של השיטור העירוני שלנו ככל שהדברים נוגעים לשטח המוניציפאלי של העירייה, בין אם זו פריסת רשת של חיישני ניטורי אוויר כדי לדעת כיצד להגיב כי לא עוצמת מעשה טרור אחד כ-20 מעשי טרור בז'רגון הזה.

עידן חסון: עדיין האתגרים הם גדולים ואני רוצה מכאן לרדת לגופו של עניין.

עידן חסון: אני חוזר לדברים בהם פתחת אדוני יושב ראש הוועדה וזה המניע הכלכלי.

עידן חסון: אני חושב שכאן טמונה המורכבות וההתנהגות העבריינית הזאת.

עידן חסון: בסוף מדובר על רווח, על גניבה של אלפי שקלים לכל משאית שמובילה בין שלושה לחמישה טון פסולת ושורפת אותה.

עידן חסון: ממש ללכת ופשוט לקחת אלפי שקלים ולשים אותם בכיס.

עידן חסון: כגודל המניע הכלכלי הזה כך גם גודל המורכבות בלתפוס את אותם עבריינים.

עידן חסון: מהמקום הזה אני רוצה לתת את שני הדגשים של העירייה שכבר נשמעו כאן.

עידן חסון: בגלל שהפעילות העבריינית הזו מונעת מכסף רב וכל הזמן מתפתחת, העירייה תומכת לחלוטין בהקמת ועדת משנה, כמו שהצעת, כדי שתדע לעקוב ולהסתגל אל מול הפעילות העבריינית.

עידן חסון: הנושא הנוסף הוא סוגיית האחריות על בעל הקרקע.

עידן חסון: העירייה מכירה את ההתנגדויות, בין אם זה חשש לגבי מה קורה כאשר הקרקע של המדינה, בין אם זה חשש משפטי לאחריות מוחלטת כזו או אחרת.

עידן חסון: אנחנו חושבים שהכול פתיר, בין אם זה ברמה של פטור למדינה ובין אם זה ברמה של אחריות חמורה, קרי, משחק עם נטל ההוכחה.

עידן חסון: אני רוצה לקחת צעד נוסף שגם קשור לדברים שאתה העלית בהקשר של כיבוי אש.

עידן חסון: בוא ניתן את המנדט לגוף האמון על זה, למשרד להגנת הסביבה.

עידן חסון: אם אנחנו יודעים שיש אתרים קבועים שהם אתרים עברייניים, בוא ניתן להם כלי משפטי להכריז על אותם אתרים כאלה כאתרים עבריינים ייעודיים על פי קריטריונים קבועים בחוק ואז באותם אתרים ספציפיים תהיה אחריות מוחלטת או חמורה.

עידן חסון: אני חושב שזה גם מרכך וגם נותן כלי למשרד להגנת הסביבה להיות גמיש ודינאמי בהתאם לפעילות העבריינית המתפתחת.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: הגנת הסביבה, מי רוצה להתייחס?

אלון זסק: אני אתייחס.

יואב קיש: אני רוצה שתתייחסו לעמדה שלכם לגבי אחריות לבעל הקרקע, בכלל לבעיה ולנושא של יכולת שלכם להיות אפקטיביים אפילו בתפיסת המשאיות בדרך.

אלון זסק: בוקר טוב.

אלון זסק: סמנכ"ל בכיר למשאבי טבע.

אלון זסק: הנושא הזה, נכון להיום ובתכנית העבודה של המשרד להגנת הסביבה, הוא כמעט הנושא הכי משמעותי שקיים.

אלון זסק: אנחנו שינינו את כל תכנית העבודה.

אלון זסק: אני מכיר כאן את כל ראשי הרשויות כי אני מבלה אתם בכנסים בערבים ובימים.

אלון זסק: צריך לקחת בחשבון שהמשרד להגנת הסביבה בכל הארץ, על כל מפגעי הסביבה שלו, יש לו 26 פקחים.

אלון זסק: המנכ"ל הציג כאן את השקף שמראה שבחמש השנים האחרונות מספר התקנים שהוקצו למשרד להגנת הסביבה הם 2.5.

יואב קיש: אני נתתי עכשיו שני תקנים ברפורמה לרישוי עסקים.

יואב קיש: הכפלתי את כמות התקנים.

אלון זסק: מן הסתם גם זה לא מספיק.

אלון זסק: גם בתקציב, מבחינת התקציב שהצלחנו להשיג ל-2019, התקציב התוספתי, שליש ממנו הולך לנושא שריפות בשטחים פתוחים.

אלון זסק: צריך לקחת בחשבון שכל עוד לא יהיו תקנים, לא נוכל להיות בשטח בכל מקום ומקום.

אלון זסק: אנחנו כן נערכים, לרבות בגיוס של פקחים וכבר גייסנו ארבעה פקחים מתוך שישה ואנחנו בדרך לחמישה ולשישי, באמצעות רשות הטבע והגנים.

אלון זסק: אנחנו הולכים לגייס עוד יחידה של כ-20 אנשים מתוך רשות הטבע והגנים.

יואב קיש: יש לכם פרויקט לעצור את המשאיות האלה בדרך כשהן עם הפסולת לבדוק לאן הן נוסעות?

אלון זסק: זה תלוי למה ומאיזו בחינה חוקית.

אלון זסק: לגבי בעל הקרקע, משרד המשפטים עוד מעט יציג את העמדה שלו.

אלון זסק: אנחנו רצינו גם את זה אבל יש כאן בעייתיות.

אלון זסק: יש כאן מורכבות כי נכון להיום להסתובב בארץ עם פסולת על המשאית, זה לא לא-חוקי.

אלון זסק: אז אתה צריך להגיע למצב כזה שאתה תופס אותו פותח את הארגז ושופך.

אלון זסק: זה אפשרי, זה קורה, אנחנו עושים גם מארבים, גם מצלמות, גם דברים כאלה ואחרים אבל מן הסתם זה לא משהו שקורה ביום יום באופן כזה שהוא מביא את כל התוצאה.

אלון זסק: אין ספק שמבחינת האינסנטיב הכלכלי זה הדבר המשמעותי ביותר.

יואב קיש: לשם צריך ללכת באכיפה.

אלון זסק: נכון.

יואב קיש: משרד המשפטים.

יואב קיש: התייחסות שלכם לנושא חיוב בעל הקרקע.

אפרת טפליץ: היו כאן כל מיני הצעות מבחינת חזקות על בעל הקרקע שנבעו, וגם ממה שאני שומעת כאן, מבעיות באכיפה.

אפרת טפליץ: קושי לאכוף את הוראות החוק.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: על המשאיות.

יואב קיש: יש בעיה.

אפרת טפליץ: לא רק.

לירון אדלר: מה שהועלה כאן זה בעצם אדם שאצלו שופכים באופן קבוע את הפסולת ושם מבעירים.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: למה במקרים האלה יש בעיה של אכיפה?

יואב קיש: אין היום חוק נגד בעל הקרקע.

אפרת טפליץ: יש איסורים מכוח חוק אוויר נקי או איסורים אחרים.

אפרת טפליץ: אם אני סייעתי לאחר.

אפרת טפליץ: כלומר, הדין הפלילי הוא לא חל רק על מי שבפועל הדליק את האש אלא אם הוא סייע, היה שותף לזה וכולי.

יואב קיש: בעל קרקע שמשתף פעולה בצורה מסודרת עם הבערת פסולת, יש לו אחריות כבר היום בדין הפלילי.

אפרת טפליץ: נכון.

אפרת טפליץ: צריך להוכיח שהוא היה שותף למעשה.

אפרת טפליץ: קביעת חזקה שהיא מבחינת החמרת הענישה במובן הזה, כי אותו בעל קרקע, הוא צריך להוכיח שהוא לא מנע את ההבערה, צריך לזכור שבתוך החזקה הזאת אנחנו מכניסים גם אנשים תמימים.

אפרת טפליץ: זאת רשת, נכון, יהיו גם אנשים שהם שותפים אבל גם יהיו אנשים שהם תמימים.

אפרת טפליץ: אם המקור לבעיות האכיפה הוא בזה שיש תת תקנים וצריך עוד גורמי משטרה ועוד גורמים אחרים, אין סיבה להחמיר את הענישה כאשר הפתרון כאן הוא הגברת האכיפה.

אפרת טפליץ: כלומר, העונש עצמו לא ייתן את הפתרון בהיבט הזה ולא צריך להחמיר אותו.

תמרה לב: להוסיף עוד נקודה בהקשר הזה.

תמרה לב: צריך להבין שגם הרבה מהקרקעות הן קרקעות מדינה או שמוחזקות וזה מעלה שורה של שאלות של מי בדיוק בעל קרקע, מי המחזיק בקרקע, ומכניס אותנו לאוסף של שאלות שכמו שאפרת אמרה כדי להתמודד עם בעיית האכיפה.

עידן חסון: העמדה היא מאוד תיאורטית ומנותקת מהמציאות.

עידן חסון: אני לא חכם גדול אבל אני מדבר רק מהשטח, הלכה למעשה.

עידן חסון: שותפים קבועים בחלוקת הרווחים בעלי קרקעות שלוקחים בזה חלק.

עידן חסון: לא ניתן פרקטית להוכיח בשום צורה שהם לוקחים בזה חלק.

עידן חסון: הם אומרים שהם לא מאפשרים, אתה לא רואה אותם פותחים את השער.

עידן חסון: ההוא בא, שפך, שרף והלך אבל הלכה למעשה הם מאפשרים את זה והקרקע היא שלהם.

אפרת טפליץ: אם אתה מוכיח שהוא קיבל על זה כסף, זה לא כך.

אפרת טפליץ: זה לא משהו שהוא מנותק.

יואב קיש: דרך אגב, אתם הגעתם לנוסח עם הכבאות?

יואב קיש: יש משהו מוסכם?

תמרה לב: הכבאים עוד חושבים על זה.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע קצת נציגי ציבור.

יואב קיש: יש לנו את האזרחים למען אוויר נקי.

יואב קיש: מי מייצג אותם?

יניב בלייכר: שלום.

יניב בלייכר: אני מאזרחים למען אוויר נקי.

יניב בלייכר: אני מסכים עם כל מה שנאמר כאן אבל צריך להבין שהבעיה היא לא בעיה של באר יעקב או של השרון אלא היא בעיה ארצית.

יניב בלייכר: הפתרונות הם פתרונות ארציים ברמה הלאומית.

יניב בלייכר: אנחנו הגשנו לוועדה לקראת הדיון הקודם לפני חודשיים נייר עמדה שלנו בנושא.

יניב בלייכר: אנחנו סבורים שבנושא האכיפה, כמו שנאמר, למשרד להגנת הסביבה אין מספיק כוח אדם, ומשטרת ישראל לא נמצאת בתמונה, לפחות לא בכל המקומות.

יניב בלייכר: אנחנו חושבים שצריך להקים יחידת אכיפה מיוחדת ייעודית לנושא שריפות פסולת, שיהיה לה כוח אדם, שיהיו לה אמצעים, תקציבים, סמכויות.

יואב קיש: משרד האוצר כאן?

יואב קיש: הם לא באו לדיון.

יואב קיש: משרד האוצר לא הוזמן לדיון?

לאה קריכלי: הם היו.

יואב קיש: אולי הם הלכו לדיון אחר.

יואב קיש: תאמרי להם לבוא.

יניב בלייכר: 28 או 26 פקחים של המשטרה הירוקה לא יכולים לתת פתרון.

יניב בלייכר: אצלנו באזור השרון יש פקח אחד של המשטרה הירוקה שלא עובד בסופי שבוע ולא עובד בלילות.

יניב בלייכר: ברור שאין לו שום יכולת לפתור את הבעיה.

יניב בלייכר: מעבר לזה, צריך להדק את שיתוף הפעולה בין הגורמים.

יניב בלייכר: יש שריפות מעבר לקו הירוק והמינהל האזרחי והמשרד להגנת הסביבה לא מתואמים ביניהם.

יניב בלייכר: אני שמעתי בדיון שהתקיים בכנסת לפני חודש שהמשרד להגנת הסביבה לא יודע כמה אתרים פיראטיים יש מעבר לקו הירוק.

יניב בלייכר: מעבר לזה, צריך למצוא פתרונות לפסולת.

יניב בלייכר: יש פסולת ביתית שנשרפת בהרבה ישובים בגלל שהרשויות המקומיות לא מסוגלות לטפל בה ולפנות אותה, וגם אם כן, לא תמיד יש לאן לפנות.

יניב בלייכר: אין מספיק מיתקנים לטיפול בפסולת.

שלומי לנגר: מה זאת אומרת רשויות מקומיות לא יכולות לטפל?

יניב בלייכר: רשויות מקומיות לא מטפלות.

יניב בלייכר: אני לא אכנס לזה כרגע.

שלומי לנגר: לא מטפלות.

שלומי לנגר: זה לא שהן לא יכולות.

יניב בלייכר: הן לא מטפלות.

יניב בלייכר: אני לא רוצה לסנגר עליהן.

יניב בלייכר: יש בעיה של היעדר תקציבים.

יניב בלייכר: אנחנו מכירים את זה.

יניב בלייכר: לפעמים הן לא מסוגלות, לפעמים לא רוצות.

יניב בלייכר: לא ניכנס לזה כרגע בדיון הזה.

יניב בלייכר: בנוגע להסברה.

יניב בלייכר: צריך לצאת כאן בקמפיין הסברה לאומי.

יניב בלייכר: צריך לשתף פעולה עם הרשות הפלסטינית.

יניב בלייכר: יש הרבה שריפות גם בשטחי A וגם בשטחי B וכמו שיש שיתוף פעולה ביטחוני ויש מנגנון של שיתוף פעולה ביטחוני, צריך להקים גם מנגנון של שיתוף פעולה סביבתי.

יואב קיש: יש אלא שהוא לא עובד.

יניב בלייכר: צריך לדאוג שהמנגנון הזה יעבוד.

קריאה: מפחמות מיגרו.

קריאה: כשרוצים, אפשר.

קריאה: לא צריך להמציא את הגלגל.

יניב בלייכר: בנושא המפחמות שמיגרו, אנחנו מציעים אותו פתרון כאן.

יניב בלייכר: אני מסכים שלא צריך להמציא את הגלגל.

יניב בלייכר: צריך ששר הביטחון ייתן הוראה היכן שצריך להיכנס, להיכנס.

יניב בלייכר: איסוף נתונים.

יניב בלייכר: כדי להבין מה קורה היום ואיפה אנחנו נהיה בעוד שנה, בעוד חמש שנים, בעוד עשר שנים.

יניב בלייכר: אין היום איסוף נתונים מסודר לא של המשרד להגנת הסביבה, לא של משרד הבריאות.

יניב בלייכר: אין בכלל תחנות ניטור, ואם יש תחנות ניטור – הן לא מנטרות תוצרים של שריפות.

יניב בלייכר: צריך להקים דאתה בייס ופשוט להתחיל לעקוב מה המצב היום, האם אנחנו במגמת שיפור, מה רמת התחלואה שיש היום.

יניב בלייכר: אנחנו לא מקבלים תשובות על הדברים האלה.

יואב קיש: ממי ביקשתם תשובות?

יניב בלייכר: פנינו גם למשרד הבריאות ולא קיבלנו תשובה.

יניב בלייכר: המשרד להגנת הסביבה, נמצא כאן נציג המשרד, עד כמה שאני יודע אתם לא יודעים לומר כמה שריפות יש.

יניב בלייכר: אנחנו ישבנו אתכם.

יניב בלייכר: עד כמה שאני יודע, אין לכם תמונת מצב.

יניב בלייכר: אני לא יודע אם לכיבוי אש יש או לא.

יניב בלייכר: לא נכנסתי בנושא האכיפה לנושא של הובלת פסולת מישראל אל מעבר לקו הירוק, פסולת שנשרפת שם.

יניב בלייכר: אלה עיקרי הדברים.

יניב בלייכר: בישיבה הקודמת לפני חודשיים ביקשנו להקים ועדת משנה כי הבעיה היא בעיה מורכבת והיא לא תיפתר לא בדיון אחד ולא בשני דיונים.

יניב בלייכר: יש גם היבטים חוקיים שלא נכנסתי אליהם ואולי צריך לעשות עוד כמה שינויי חקיקה.

יניב בלייכר: אנחנו מבקשים שוועדת המשנה הזאת, אדוני היושב ראש, תקום כבר בקיץ, בפגרה, כדי שהיא תוכל להתחיל לעבוד כבר בשבוע הראשון של המושב הבא של הכנסת.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: ביקשתי ממשרד האוצר להגיע כי אין לי ספק שיש כאן בעיה רוחבית.

יואב קיש: אמנם יש לה מאפיינים שונים לפי האזורים ולא בכל מקום הגורמים הפליליים הם הגורמים הזהים.

יואב קיש: יש תופעות שונות, דיברנו על זה בפתיחה, בין יהודה ושומרון לבין מה שקורה בתוך הקו הירוק, אזור בנוי, אזור פתוח.

יואב קיש: הדברים האלה כמובן שונים אבל אני מסכים אתכם שבעצם כל נושא האכיפה היום במדינת ישראל לא מנוהל כמו שצריך ונתייחס לזה.

יואב קיש: רצית להתייחס לנושא יהודה ושומרון ותיאום עם הפלסטינים.

יואב קיש: בבקשה.

ניסים גוזלן: רק הערה אחת.

ניסים גוזלן: אני חושב שצריך להקים יחידה כזאת.

ניסים גוזלן: זה ברור אבל לדעתי אלה לא צריכים להיות פקחים, להגדיל את המכסה של המשטרה הירוקה.

ניסים גוזלן: לדעתי צריך להעביר את האחריות למשטרת ישראל כי מדובר לרוב בפעילות עבריינית.

ניסים גוזלן: משטרת ישראל היא היחידה שיכולה להתמודד עם התופעה הזאת.

ניסים גוזלן: זאת אומרת, אם הולכים להגדיל תקנים, צריך להעביר את המשימה למשטרה וצריך להגדיל את התקציב כדי שהמשטרה תאכוף את החוק.

ניסים גוזלן: נקודה.

ניסים גוזלן: הם היחידים שמסוגלים לעשות זאת.

בני אלבז: קמ"ט איכות סביבה, איו"ש, עזה והמעברים.

בני אלבז: אני אתחיל דווקא מהסוף, לגבי שיתוף הפעולה עם הפלסטינים.

בני אלבז: יש שיתוף פעולה עם הפלסטינים.

בני אלבז: קחו את הדוגמה בחרמש לפני כשבוע וחצי, בעירה ענקית מכפר פלסטיני לכיוון חרמש, שיתוף פעולה מלא של הרשות הפלסטינית אתנו.

בני אלבז: כיבוי, טיפול בנפגע.

בני אלבז: גם בלילות, כאשר פונים אלי חבר'ה מהגופים הירוקים, ויש להם נציגה מאוד מכובדת שלא נמצאת כאן בשם מרים שעושה עבודת קודש 24 שעות ביממה, היא מתקשרת ואנחנו יודעים להגיע לכפרים הפלסטינים ולדבר עם ראשי הכפרים, ולכבות את השריפות.

בני אלבז: הקשר מול הרמת"קים האזוריים בכל יהודה ושומרון הוא קשר טוב, מול הגורמים המוניציפאליים הפלסטינים ושלי אישית.

בני אלבז: אבל תמיד יש מעוולים מכל צד, גם אצלנו וגם אצלם.

בני אלבז: קחו לדוגמה ראש מועצה שעשה עבודה נפלאה באורנית, שלומי לנגר, שלקח וחיבר את התושבים, חיבר את המח"ט האזורי, חיבר את משטרת ישראל.

בני אלבז: הייתה הרבה פסולת שמגיעה מכפר קאסם לדוגמה לכיוון אורנית ומשם לכניסה לאיו"ש.

בני אלבז: שמנו שם צוות לפי בקשתו, צוות של יחידת דוד, ומאז אפשר לומר שלא נכנסת אפילו משאית אחת מהכיוון הזה.

קריאה: למה הוא צריך לעשות את זה?

יואב קיש: לא להפריע.

בני אלבז: זאת הצעה.

בני אלבז: צוות שלי היה שם.

בני אלבז: קיבלנו את הצעתו וזה טופל.

בני אלבז: ביהודה ושומרון חיים כ-2.5 מיליון פלסטינים.

בני אלבז: הפלסטינים היום, כשני מיליון פלסטינים, שופכים באתרים מוסדרים.

בני אלבז: יש אתר באזור זארה פינג'אן בג'נין, אתר באזור אל-מיניה באזור חברון-בית לחם.

בני אלבז: היום שופכים שני מיליון פלסטינים באתרים מוסדרים.

בני אלבז: אנחנו במינהל האזרחי, וראש המינהל האזרחי, יחד עם מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, מקדמים עכשיו הצעה של 20 מיליון שקלים למימון 49 כפרים פלסטינים לפינוי לאזור זארה פינג'אן באזור רמאללה ובאזור קלקיליה ואנחנו ממש בשלבים סופיים.

יואב קיש: כמה כוח האדם שלך בעניין הזה?

יואב קיש: צוות דוד.

בני אלבז: יש לנו יחידת פיקוח במינהל האזרחי שעושה עבודת קודש תחת סיכון חיים בשטח ולה חסר כוח אם לביצוע.

בני אלבז: אבל אני אדגיש כאן ואומר שבשטחי C הפעילות שלנו היא מאה אחוזים.

בני אלבז: כל בעירה שיש בשטחי C, אנחנו מטפלים בה במיידי.

יואב קיש: מה אחוז הבעירות?

בני אלבז: הבעירות הן לא בשטחי C.

בני אלבז: הפעילות של יחידת הפיקוח היא פעילות מעלה בשטח.

יואב קיש: ואז יש לך בעיה עם A ו-B.

בני אלבז: אנחנו עושים את הקשרים.

בני אלבז: במקביל יש לי צוות שעובד ביחידת דוד, יחידה שעובדת במעברים, שעושה עבודה תחת סיכון חיים עם מינימום עובדים, עם מעברים פרוצים וכל מה שאמרו כאן, זה נכון.

בני אלבז: אנחנו בארבע השנים האחרונות כמעט הגענו השבוע ל-800 משאיות עם משפחות פשע ומערכות שלמות.

בני אלבז: עדיפות ראשונה לטפל בזה 24 שעות ביממה.

בני אלבז: תופסים ממשאיות עם אסבסט וממשאיות עם חומרים רפואיים וכל מה שאתה לא רוצה.

בני אלבז: המשאיות מוחרמות וכאן כל הכבוד למשטרת ישראל.

בני אלבז: תובעת מהמשטרה שמלווה אותנו בשנים האחרונות ומצליחה ליצור מצב בבתי המשפט לא לשחרר משאיות שמוחרמות אצלנו מעל פעמיים או שלוש.

בני אלבז: זה יתרון עצום.

יואב קיש: יש מעקב?

יואב קיש: יש לכם מעקב?

בני אלבז: יש לנו מעקב מלא.

יואב קיש: על כמות השריפות ועל כמות האירועים.

בני אלבז: יש לנו מעקב מלא על כל האתרים ביהודה ושומרון.

יואב קיש: אפשר לקבל את המידע הזה?

בני אלבז: איצ'ה עשה עבודת מחקר בזמנו.

בני אלבז: עבודה נפלאה.

יואב קיש: הוא הציג אותה בחלקה.

בני אלבז: הוא משתף פעולה אתנו במשך 24 שעות ביממה.

בני אלבז: שיתוף הפעולה הוא מלא ואנחנו מנסים לעשות הכול כדי למנוע את השריפות ביהודה ושומרון, גם בתחום החקיקתי וגם בתחום בפועל בעקבות הדיון שלך.

בני אלבז: הארגון היפאני מסיים הקמת תחנת מעבר בקלקיליה אליה יגיעו 29 כפרים פלסטינים שהיום בוערים.

בני אלבז: אנחנו ממש בשלבי סיום של התחנה.

בני אלבז: בשבוע הבא אני צריך לעשות סיור בשטח ולאשר אותה.

יואב קיש: התחנה היא בשטח C או B?

בני אלבז: בשטח BC.=

יואב קיש: מה זה BC?

יואב קיש: אני לא מכיר.

בני אלבז: חלק B וחלק C.

בני אלבז: באיו"ש יש הרבה דברים מורכבים אבל כשאתה מגיע לשטח, אתה יודע לפתור אותם.

בני אלבז: התחנה הזאת יוצאת לפועל גם אחרי החלטת בג"ץ שאמר לא להקים אותה.

בני אלבז: הבינו את המשמעות הבריאותית של פתיחת תחנת מעבר והעברה של 29 כפרים במרחב של צופים וכל האזור הזה שיגיעו לשם.

בני אלבז: בשבוע הבא אני אאשר אותה עם היפאנים שהשקיעו את הכסף כאשר המטרה היא שכל הכפרים מסביב, בשעה 4:00 הפסולת תצא משם ותעבור לאזור זארה פינג'אן.

בני אלבז: אני חושב שזה באמת ייתן את הפתרון האזורי.

בני אלבז: הדבר האחרון.

בני אלבז: עכשיו הצוות שלנו נמצא באזור בידיה, שזה אזור שהוא מאוד בעייתי, אתה נכנס דרך C ומגיע ל-B.

בני אלבז: אנחנו עושים פעילות אכיפה ופעילות של כיסוי בארבעה ימים אחרונים של האתר הזה שהוא בוער בכל האזור.

יאיר גור: יחד עם הצבא.

בני אלבז: יחד עם הצבא.

יניב בלייכר: לפי מה שאתה מתאר המצב פנטסטי.

יניב בלייכר: אותו אתר ב-בידיה שעכשיו דיברת עליו זה אתר שאנחנו חודשים מתריעים לגביו.

יניב בלייכר: חודשים.

יניב בלייכר: אתה אומר שהגישה לשם קשה.

יניב בלייכר: אנחנו התושבים הגענו לשם וצילמנו איך המשאיות שם שופכות פסולת.

בני אלבז: אתה מדבר על משהו שכבר מבוצע בפועל.

יניב בלייכר: מבוצע עכשיו, אחרי חודשים שאנחנו מתריעים ואחרי מכתב לשר הביטחון.

שלומי לנגר: ליתר דיוק, 5 שנים.

יניב בלייכר: האתרים האלה, זה לא אתר אחד ולא שניים.

יניב בלייכר: יש עשרות אתרים כאלה.

יניב בלייכר: לפי מה שאתה מתאר, אנחנו חיים במדינה אחרת.

בני אלבז: אמרתי 49 אתרים בוערים.

בני אלבז: לא אמרתי פחות מזה שאתה אמר.

יניב בלייכר: למה אנחנו חודשים פונים ולא מקבלים מענה?

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: בני, מעניין אותי הנושא של המידע.

יואב קיש: האם המידע הזה שאתם יודעים מוצג איכשהו לציבור ויכולים לדעת איזה שריפות?

בני אלבז: אנחנו העלינו לקרן הניקיון אצלנו את הבקשה של הכפרים הפלסטינים הבוערים באזור.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני מדבר על ידיעה שב-8 ליוני היו שתי שריפות.

בני אלבז: אני מדווח לכל הגורמים על בעירות ועל סגירת אתרים ביהודה ושומרון.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: איצ'ה, אתה רוצה כמה מילים?

יצחק מאיר: בקצרה.

יצחק מאיר: רק תגובות.

יצחק מאיר: לגבי מיפוי אתרים ומידע.

יצחק מאיר: זה לא מה שהיה פעם.

יצחק מאיר: היום גם אנחנו ממפים, גם מוקד הסביבה והמינהל האזרחי.

יצחק מאיר: אי אפשר להגיד שלא יודעים היכן בוער.

יצחק מאיר: רוב האתרים הבוערים הם קבועים.

יצחק מאיר: באזור של שומרון, בנימין, 48 אתרים, אנחנו מכירים, קבועים.

יצחק מאיר: אפשר לטפל בהם.

יצחק מאיר: יודעים מי הם .

יצחק מאיר: לגבי הניטור.

יצחק מאיר: עלה קודם נושא הניטור והבעייתיות.

יצחק מאיר: זה נכון.

יצחק מאיר: המשרד להגנת הסביבה מציב תחנות ניטור ניידות גם באורנית, גם היה במודיעין עילית.

יצחק מאיר: הבעיה היא שמנטרים חלקיקים נשימים באוויר PM10 ולא את הגזים הרעילים שהתושבים נושמים, שזה מה שחשוב לדעת לגבי ההשפעה הבריאותית.

יצחק מאיר: טכנית, אין להם את המערכת.

יצחק מאיר: לגבי אכיפה ביו"ש.

יצחק מאיר: היועץ המשפטי של המינהל האזרחי, בעבר היו לנו, לפי סדר הדין הפלילי, לעובדי הרשויות המקומיות, לעובדי האיגודים, היו לנו הסמכויות בתחום ההתיישבות לפעול.

יצחק מאיר: הוא לא קיים.

יצחק מאיר: היום רק למפקחי המינהל האזרחי והמשטרה הירוקה יש את הסמכויות לאכוף את חוק הניקיון.

יצחק מאיר: זה אידיוטי כי יש עשרות שיכולים לעזור לפקח וחייבים להחיל את החוק בצורה כזו שיהיו לנו סמכויות כמו בכל הארץ.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: הגיעה לכאן נציגת האוצר.

יואב קיש: אנחנו שמענו דרישה, והאמת היא שיש דבר אחד שאני כן מסכים והוא שצריך להסתכל על הנושא הזה ברמה ארצית ולפעול בצורה מתכללת.

יואב קיש: הבעיה היא שונה בין האזורים השונים בגלל שהגורמים עצמם שונים.

יואב קיש: דיברנו על זה אבל נושא הפיקוח והאכיפה לוקה בחסר בצורה גורפת והוא סובל מחוסר תקינה וחוסר כוח אדם במשרד להגנת הסביבה, המשטרה הירוקה, ובעצם אנחנו מוצאים את עצמנו לא נותנים מענה מספיק לתופעות שיש בשטח.

יואב קיש: רציתי לשמוע אם אתם מכירים את העניין, האם תקצבתם את זה, האם חשבתם על זה או שאתם אומרים שזה בסמכות המשרדים ומה שהם יעשו, יעשו.

ליאור קוטלר: אגף התקציבים, משרד האוצר.

ליאור קוטלר: בדיון התקציבי האחרון בין משרד האוצר לבין המשרד להגנת הסביבה, נדון הנושא של שריפות בשטחים פתוחים ולטובת העניין הוקצו 50 מיליון שקלים תוספתיים לנושא.

יואב קיש: למשרד להגנת הסביבה?

ליאור קוטלר: למשרד להגנת הסביבה.

יואב קיש: עם תקנים או רק כסף תוספתי?

ליאור קוטלר: ניתן כסף תוספתי בנושא הזה.

ליאור קוטלר: אנחנו צריכים תקנים של משטרה ירוקה, וזה לא כסף תוספתי.

ליאור קוטלר: אנחנו דנים עם המשרד להגנת הסביבה פעם בחודש וגם בנושא הזה נדון ונבחן את העניין.

יואב קיש: אני מבקש תשובה ודיון מהיר בין משרד האוצר למשרד להגנת הסביבה, לקחת את ה-50 מיליון שקלים האלה ולהפוך אותם לתקנים תוספתיים למשטרה הירוקה.

יואב קיש: אנחנו כרגע בחוסר כוח אדם שם.

יואב קיש: כסף, זה בסדר אבל אין סמכות להשתמש בכסף הזה ואני מבקש לבחון את העניין הזה.

יואב קיש: אם זו הדרישה של המשרד להגנת הסביבה, מדוע זה לא מתקדם.

יואב קיש: אני מבקש תשובה תוך חודש לוועדה.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את המשמר החברתי של רמלה ובאר יעקב.

אלעד הורוביץ: אני תושב באר יעקב.

אלעד הורוביץ: אמנם זה השולחן הכי גדול שישבתי בו לאחרונה, אבל זה לא השולחן היחידי שבשנתיים האחרונות אני מטפל בו ונלחם בכל נושא השריפות.

אלעד הורוביץ: אנחנו אלה שנושמים את כל העשן הזה שאתם רואים כרגע בתמונות.

אלעד הורוביץ: אני חייב לומר לכם שבכל הדיונים בהם אני משתתף, והייתי גם בדיונים עם המשטרה וגם בדיונים עם עיריית רמלה וגם עם שר אלקין בהגנת הסביבה, כולם מדברים ברמה מאוד מאוד יפה וגבוהה אבל מדברים הרבה ואין תוצאות.

אלעד הורוביץ: אני מאוד אשמח לקבל ממך אדוני היושב ראש קצת תוצאות.

אלעד הורוביץ: זאת אומרת, מה עושים מחר בבוקר.

אלעד הורוביץ: המשטרה טענה כאן שההיקף הוא בירידה.

יואב קיש: בגזרה הספציפית שלו.

אלעד הורוביץ: הגזרה שלו היא הגזרה שלנו.

יואב קיש: אתם לא רואים ירידה.

אלעד הורוביץ: לא.

אלעד הורוביץ: ממש לא.

אלעד הורוביץ: אני רואה כל יום בשעה 3:00 בלילה, אני צריך לקום, לשמוע את הילדים שלי משתעלים, לסגור להם את החלונות.

קריאה: באמצע יולי-אוגוסט.

אלעד הורוביץ: יש כאן תושבים מכפר חב"ד שבמשך כל שישי-שבת צריכים להפעיל מזגנים כי הם לא יכולים לכבות ולהפעיל את המזגן והם נחנקים ומקבלים תרופות מהרופא.

אלעד הורוביץ: אני לא יודע על איזו ירידה במצב אתם מדברים ועל איזה שיפור.

אלעד הורוביץ: כל יום, כל יום, שריפות.

יואב קיש: נציג המשטרה אמר זאת.

יואב קיש: לא אנחנו.

יואב קיש: אולי אתם צריכים להתלונן יותר.

יואב קיש: הם סופרים תלונות.

קריאה: אנחנו מתלוננים אבל אף אחד לא עושה שום דבר.

אלעד הורוביץ: אנחנו מתלוננים.

אלעד הורוביץ: אני הייתי עם נציג המשטרה בדיון בעיריית רמלה לפני סדר גודל של חודש והוא הבטיח שהוא לוקח את זה עליו, הטיפול הזה עליו, עבר סדר גודל של 60 ימים מאז ההבטחה שלו, עם כל הכבוד, ואני במשך 60 ימים סוגר את החלונות שלי כי אני לא יכול לנשום.

אלעד הורוביץ: לא יכול לנשום בבית שלי הפרטי.

אלעד הורוביץ: הילדים נחנקים.

אלעד הורוביץ: אנחנו צריכים תשובות ולא רק התיפייפות של בוא נוסיף עוד תקן לכאן ותקן לשם.

אלעד הורוביץ: אנחנו לא יכולים לנשום.

קריאה: אלה מהלכים שייקחו המון זמן.

אלעד הורוביץ: הדברים האלה לוקחים הרבה זמן.

אלעד הורוביץ: אנחנו נושמים כל שנייה.

אלעד הורוביץ: אנחנו מקבלים כל הזמן תגובות.

אלעד הורוביץ: כל הזמן אני פונה לרשויות, לעיריית רמלה, למשרד להגנת הסביבה, לכל הארגונים, כל אחד מגלגל אותי למשהו אחר.

אלעד הורוביץ: אין קואורלציה בין אחד לשני.

אלעד הורוביץ: זאת אומרת, כשאני פונה לעיריית רמלה, הם לא יודעים שפתחתי קריאה באיכות הסביבה.

אלעד הורוביץ: כשאני פונה לאיכות הסביבה, הם לא מתוקשרים עם כיבוי אש.

אלעד הורוביץ: כשאני פונה לכיבוי אש, הם אומרים לי, אדוני, אני לא יכול לבוא לכבות את השריפה, אני צריך טרקטור והטרקטור הוא מעיריית רמלה או מעיריית לוד ואין להם תקציבים לטרקטור.

אלעד הורוביץ: גם אם הם מביאים טרקטור, הם מביאים טרקטור בבוקר.

אלעד הורוביץ: אני ב-3:00 לפנות בוקר צריך לנשום.

יואב קיש: אני רוצה לראות אם יש לנו תיקון לניסוח כפי שביקשתי בעקבות הדיון שהיה כאן קודם.

יואב קיש: מה הניסוח אליו הגעתם?

לירון אדלר: יהיה את הנושא הזה של פעולות הכשרה.

יואב קיש: כפי שביקש נציג הכבאות.

לירון אדלר: כפי שהוקרא כאן אבל יהיה כתוב בסוף: "הובא לידיעת רשות הכבאות כי פעילות כאמור עלולה לגרום לזיהום אוויר חזק ובלתי סביר, תהיה הרשות רשאית לבטל את ההכרה או לקבוע תנאים לביצוע הפעילות, לאחר התייעצות עם הממונה על חוק אוויר נקי בהגנת הסביבה".

יואב קיש: זה מקובל על המשרד להגנת הסביבה?

אפרת טפליץ: תוספת קטנה.

אפרת טפליץ: שההכרה תהיה בכתב.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: בכתב.

יואב קיש: אני רוצה לומר כמה דברים ואני רוצה להתקדם גם לכיוון הצבעה.

יואב קיש: ראשית, לגבי ועדת המשנה.

יואב קיש: אנחנו היינו בדין ודברים בוועדה לגבי מי ומה, ואחד הנושאים שהיו רגישים הוא באמת נושא יהודה ושומרון.

יואב קיש: אחרי שראינו שהנושא הזה בעצם אין בו משמעות חוקית מבחינת הפעילות בשטח, אני מחר מבקש להוסיף לסדר היום בשעה 9:00 החלטה על הקמת ועדת משנה בנושא אוויר נקי.

יואב קיש: אנחנו נזקק את ההגדרה בדיוק אבל כמובן שזה הנושא.

יואב קיש: הוועדה תהיה בראשותה של חברת הכנסת יעל גרמן והיא תקדם את זה.

יואב קיש: זה כבר דבר אחד שאנחנו נקדם.

יואב קיש: מעבר לכך, מיד נעבור להצבעה על הקריאה השנייה והשלישית.

יואב קיש: לפני כן אני אתן לחברי הכנסת לדבר בקצרה.

יעל כהן-פארן: התנצלותי שלא הגעתי מוקדם יותר.

יעל כהן-פארן: אני כמובן מברכת על הדיון ורוצה לומר שאפו לחברת הכנסת גרמן על הצעת החוק החשובה, לכל הפעילים והתושבים שהגיעו לכאן ועושים ימים כלילות בנושא, לעמותה למען אוויר נקי שבאמת הביאה את הנושא למקום בו אנחנו נמצאים היום.

יעל כהן-פארן: אנחנו מדברים על ההתמודדות עם השריפות.

יעל כהן-פארן: אין ספק שהיא קשה והיא בלתי אפשרית.

יעל כהן-פארן: אני כל יום נוסעת בכביש 6 ותמיד אני רואה שריפה באזור ולא משנה אם מצד ימין של הכביש או מצד שמאל, מזרח או מערב.

יעל כהן-פארן: תמיד יש שריפה וזה בכל שעה ביום, בערב, בבוקר.

יעל כהן-פארן: זה פשוט לא יאמן.

יעל כהן-פארן: התושבים שם מדברים מדם ליבם.

יעל כהן-פארן: אני גרה באזור בו היו המפחמות והצלחנו לעצור אותן.

יעל כהן-פארן: הצלחנו לעצור אותן כי הצלחנו לעצור את העברת הגזם מישראל לשטחים, שזה היה המקור.

יעל כהן-פארן: כאן יש העברת פסולת.

יעל כהן-פארן: זה אולי מצריך חשיבה וזה לא כרגע קשור לחוק ואני לא אומרת לפתוח את זה אבל חשיבה איך אנחנו מתמודדים עם ענישה הרבה יותר דרמטית נגד אותם אלה שמובילים אלת הפסולת לשטחים ושם שורפים אותה.

יעל כהן-פארן: ההתמודדות צריכה להיות גם בצד של הפסולת, האיסוף שלה, הניהול של האיסוף והעברתה וכמובן כמובן חוסר היכולת לאכוף שריפות, זה משהו שצריך לעבור מן העולם.

יעל כהן-פארן: פשוט לא יכול להיות.

יעל כהן-פארן: כלל אזרח רואה את השריפה הזאת, אז לא יכול להיות שהרשויות לא ישלחו מישהו ופשוט יכבו אותה.

קריאה: שיתפסו את מי שצריך.

קריאה: זה לא רק לכבותץ.

יעל כהן-פארן: נכון.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אנחנו צריכים לסכם ולסיים את הדיון.

יואב קיש: אני קודם כל מודה לכל המשתתפים.

יואב קיש: לצערי לא כולם יכלו לדבר אבל אני חושב ששמענו את מרקם הבעיות השונות.

יואב קיש: אני רוצה לומר מספר דברים לסיכום.

קריאה: לא שמעת כלום על הגליל.

יואב קיש: שמענו על מה שהספקנו.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: מסכים אתך.

יואב קיש: גם על קריית שמונה לצערי לא שמענו.

יעל כהן-פארן: אם אפשר, אני מבקשת להיות חברה בוועדת המשנה.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני רוצה לסכם את הדיון כי אנחנו חייבים לסיים.

יואב קיש: ראשית, אני מבקש את תשובת האוצר אחרי הדיון עם המשרד להגנת הסביבה, לקחת את ה-50 מיליון שקלים האלה ולהפוך אותם לתקנים מיועדים למלחמה בזיהום.

יואב קיש: אני מבקש מוועדת המשנה לעקוב אחרי הדבר הזה כי בעיני זה מפתח.

יואב קיש: המשרד להגנת הסביבה, אני חושב שכבר דיברנו על זה בעבר, הטיפול בהובלה.

יואב קיש: כמו שאמרה עכשיו חברת הכנסת יעל כהן-פארן, זה מאוד חשוב.

יואב קיש: אני מבקש לקבל את ההתייחסות שלכם לעניין הזה ואם אתם צריכים משאבים, כי זה יהיה המקור שיכול לעזור לגדוע את כל העניין הזה.

יואב קיש: שמחתי לשמוע על העבודה שנעשית עם הרשות בנושא שריפות בשטחי A ו-B.

יואב קיש: אין ספק שאפקטיבית היום למדינת ישראל אין את הכלים להתמודד ללא שיתוף פעולה זה ואני מברך עליו.

יואב קיש: אני חושב שהוא הכרחי.

יואב קיש: אני אשמח לקבל עדכון לגבי הנושא של פתיחת מיתקן ההטמנה שאמרת שהיפאנים מימנו.

יואב קיש: לא הכרתי את זה ואני אשמח לקבל עדכון בעניין הזה, מתי, לוחות זמנים.

יואב קיש: גם אם אתה יכול להביא לנו סיכום של תדירות השריפות שאתם רואים ביהודה ושומרון.

יואב קיש: מעבר לכך וכאן אני פונה למשטרה, שמענו את התושבים.

יואב קיש: אני מניח שהפעילות שלכם בשטח, יש לה הצלחות אבל התושבים בשטח עדיין טוענים שזה לא משפיע על התוצאה הסופית.

יואב קיש: בסוף – אני לא רוצה לומר מכת מדינה – מכה אזורית במקום הזה ויש דרישה לפעול יותר בנחישות, להקצות את המשאבים, לטפל בזה.

יואב קיש: אני מבקש גם מהתושבים לפתוח כמה שיותר תלונות.

יואב קיש: אנחנו רואים מול המשטרה שהם עובדים על ניתוח תלונות.

יואב קיש: אם הם לא מקבלים תלונות, אין בעיה.

יואב קיש: אתם חייבים, כל פעם שמשהו קורה, ללכת בכל הכוח ואז הוא מבין את זה.

יואב קיש: אם אתם לא תעשו את זה, הוא לא יודע.

יואב קיש: אני רואה נכונות, אני רואה נכונות של ראשי הרשויות באותו אזור ספציפי בעבודה משותפת בנושא האיגוד עצמו.

יואב קיש: צריך לקדם את הפעילות הזאת.

יואב קיש: שמחתי לשמוע על הפגישה של השר לביטחון פנים בנושא הזה ואני מבקש גם מהמשטרה לעדכן אותנו בפעילות שאתם עושים בשטח.

יואב קיש: סדר גודל של עוד חודשיים, תשלחו לנו עדכון.

יואב קיש: יש לנו גם את חברת הכנסת גרמן שתוביל את ועדת המשנה והיא תשמע.

יואב קיש: אני רוצה להעלות להצבעה את הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 23) (הבערת פסולת), התשע"ח-2018 כפי שהוקראה עם התיקונים הנדרשים לקריאה שנייה ושלישית.

יואב קיש: מי בעד?

יואב קיש: מי נגד?

יואב קיש: מי נמנע?

יואב קיש: בעד – פה אחד החוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 23) (הבערת פסולת), התשע"ח-2018 נתקבלה.

יואב קיש: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: הישיבה נעולה.