ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 703, 2018-07-16 11:00

יואב קיש: שלום ובוקר טוב.

יואב קיש: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יואב קיש: על סדר היום רביזיה בהצעת חוק השעיה של עובד גוף ציבורי עקב הליכים פליליים, התשע"ח-2018.

יואב קיש: אני אנמק את הרביזיה.

יואב קיש: שתי סיבות לרביזיה.

יואב קיש: ראשית, חבר הכנסת בני בגין הגיע לאיזושהי הבנה עם הנציבות וכשהוא יגיע לכאן, הוא יסביר את הסיכום אותו השיג עם הנציבות.

יואב קיש: הסיבה שאני מבקש רביזיה היא מאוד פשוטה.

יואב קיש: אני למעשה עשיתי טעות כי היה לנו את הנושא של השוואת התנאים אבל כל זה ירד ובעצם אנחנו היום במציאות שאם בית משפט מושך הליכים או אפילו דיונים מתמשכים, למעשה אנחנו השארנו פתח לכך שההשעיה פתוחה ללא שום גבול ולא זו הייתה כוונתי מלכתחילה.

יואב קיש: לכן אני רוצה לתקן את זה.

יואב קיש: בני, שלום.

יואב קיש: אמרתי שאתה רוצה להציג את ההסכמות אליהן הגעת עם הנציבות.

יואב קיש: אמרתי שאני רוצה לעשות תיקון כי בחוק אנחנו מאשרים השעיה כל עוד יש הליך משפטי בבית הדין לעבודה וזה פתח לבעיות כי לתפיסתי ההליך הזה יכול לייצר מוטיבציה אצל המעסיק להשעות אותו ככל שניתן.

יואב קיש: לכן אני רוצה לעשות את זה להפך אבל על זה נדון ברביזיה.

יואב קיש: אני מעלה להצבעה את ההצעה לרביזיה.

יואב קיש: מי בעד קבלת הרביזיה?

יואב קיש: בעד – 3

יואב קיש: הרביזיה התקבלה פה אחד.

יואב קיש: בני, נתחיל אתך.

זאב בנימין בגין: תודה אדוני היושב ראש.

זאב בנימין בגין: כזכור הוסמכתי על ידי היושב ראש לבדוק את עמדת נציבות שירותה מדינה לגבי ההצעה.

יואב קיש: סליחה.

יואב קיש: יש כאן מישהו מהיועץ המשפטי לממשלה?

קריאה: כן.

יואב קיש: אתה רק מקשיב בדיון.

יואב קיש: אין לך זכות דיבור.

יואב קיש: אני חייב לומר שזה בגלל שהיועץ המשפטי לממשלה לא יוצר אתי קשר.

יואב קיש: אני מנסה לדבר אתו והוא נעלם ומתייחס בזלזול לכנסת.

יואב קיש: כל עוד זה המצב, כך יהיה בוועדת הפנים.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: ובכן, ביקשת ממני, וראיתי בזאת הסמכה מטעם הוועדה, לבדוק בנציבות שירות המדינה מה עמדתם לגבי שתי אפשרויות, כאשר האחת היא לבטל כליל את ההבדל - לגבי המושעה - בין חצי השנה הראשונה להשעייתו, לבין התקופה שאחריה.

זאב בנימין בגין: מבחינת הנוהג הקיים או התקנה הקיימת, זה בעצם בחוק.

עמי כהן: הוראת חוק.

זאב בנימין בגין: החוק הקיים על פיו אם ההשעיה שלושה חודשים, ניטלת מחצית ממשכורתו של המושעה.

זאב בנימין בגין: נדמה לי גם שדובר על כך שגם התנאים הנלווים בחלקם מקוצצים או שהם נותרים בעינם או שאנחנו לא יודעים.

עמי כהן: משולמת המשכורת הקבועה.

עמי כהן: המשכורת הקובעת יורדת ל-50 אחוזים והתנאים הנלווים לא משולמים כי הוא לא עובד בפועל.

עמי כהן: אין שעות נוספות.

יואב קיש: תנאים פנסיוניים למשל.

עמי כהן: הם נגזרים מה-50 אחוזים של המשכורת הקובעת.

יואב קיש: אז כן משולם עבור 50 אחוזים.

זאב בנימין בגין: זה ייצר קושי.

זאב בנימין בגין: אני לא רוצה לחזור על הדיון כפי שדיברנו.

זאב בנימין בגין: בתמצית, אני דיברתי עם כבוד נציב שירות המדינה, ממלא מקום נציב שירות המדינה הפועל בכוח סמכות מלאה וגם בכישרון רב, ועמדתם היא שהנציבות מעדיפה את הצעת הפשרה, אני אומר הזהירה יותר, לא הם אמרו, של חברנו חבר הכנסת דוד ביטן.

זאב בנימין בגין: משמע, שהשינוי יהיה רק לגבי שלושת החודשים שאחרי שלושה חודשים בהם ינהגו כפי שנוהגים עכשיו.

זאב בנימין בגין: כלומר, שלושה חודשים מחצית השכר ולכן גם מחצית הערך של ההטבות הנלוות, ואחרי שלושה חודשים, כפי שנוהגים ממחצית שנה ואילך, תושב מלוא משכורתו.

יואב קיש: איך זה כתוב היום בחוק?

יואב קיש: היום הנושא הזה בחוק?

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: היום בסעיף 49(א) לחוק שירות המדינה (משמעת) כתוב: עובד שהשעה נציב השירות או שופט לפי סעיף 43(ב), תשולם לו במשך ששת חודשי ההשעיה הראשונים, לרבות תקופת ההשעיה, מחצית ממשכורתו הקובעת.

יואב קיש: בעצם מתקנים.

זאב בנימין בגין: בתיקון עקיף לחוק הזה.

אלעזר שטרן: עם כל ההתאמות הנלוות.

דוד ביטן: זה גם על רשויות.

דוד ביטן: כולם ביחד.

יואב קיש: נכון.

אלעזר שטרן: אין שום דבר על ענייני השכר בחברות.

יואב קיש: לא בחברות.

יואב קיש: שים רגע את החברות בצד ותכף נדבר על זה.

יואב קיש: אני שואל לגבי הרשויות המקומיות.

יואב קיש: מה כתוב שם?

אלעזר שטרן: אין סעיף מפורש.

אלעזר שטרן: מחילים את הסעיפים.

יואב קיש: אם כן, אין בעיה.

יואב קיש: אם תיקנו שם, זה תוקן ברשויות המקומיות.

מרב אמיר: יש סעיף בחוק הרשויות המקומיות (משמעת).

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: יש סעיף על ההשעיה.

מרב אמיר: זה חצי שנה.

אלעזר שטרן: למיטב זיכרוני לא על השכר אלא על ההשעיה.

יואב קיש: יש שם אמירה של שישה חודשים או שלוקחים את הסמכות?

מרב אמיר: לא פנו אלינו בעניין הזה.

מרב אמיר: אני לא זוכרת.

מרב אמיר: אני צריכה לבדוק.

אלעזר שטרן: למיטב בדיקתי, אולי אני טועה, בסעיף 20 לחוק הרשויות המקומיות (משמעת) יש סעיף שקובע את הסדר ההשעיה ומחיל את הוראות החוק.

אלעזר שטרן: אין שם הוראה נפרדת לעניין השכר.

יואב קיש: אם אני מבין ממך, התיקון הזה גם יחול מכך על הרשויות המקומיות.

אלעזר שטרן: ככל שאני מבין.

אלעזר שטרן: אני אבדוק שוב.

יואב קיש: קודם כל, זו כוונתנו.

יואב קיש: לגבי הגופים הציבוריים, האם התיקון הזה יחול גם על גופים ציבוריים?

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: גופים ציבוריים, זה החוק שלנו.

אלעזר שטרן: הוא לא מתייחס בכלל.

עמי כהן: אני רוצה להדגיש שסעיף 49 חל על עובד שהושעה השעיה לאחר הליך פלילי וגם השעיה לאחר הליך משמעתי.

עמי כהן: החוק שלכם דן בהליכים פליליים.

יואב קיש: רק על פלילי.

עמי כהן: כן.

עמי כהן: זה צריך להיות מודגש.

עמי כהן: שינוי הסעיף.

יואב קיש: הוא אומר שהשעיה ממשמעתי, אתה עדיין רוצה להשאיר את ששת החודשים?

עמי כהן: לא.

עמי כהן: אני אומר שאמנם אתם לא דנים בהליך המשמעתי.

עמי כהן: הסעיף עצמו דן בשני המצבים.

יואב קיש: אם בנציבות הגיעו להסכמה עם חבר הכנסת בני בגין - - -

דוד ביטן: כולל המשמעתי.

יואב קיש: כולל המשמעתי.

יואב קיש: מן הראוי שזה יהיה גם ברשויות וגם בחברות הציבוריות.

יואב קיש: אני רוצה את זה גם בחברות הציבוריות.

אלעזר שטרן: לא אמרתי שזה לא יחול.

זאב בנימין בגין: זה שאנחנו מותירים את שלושת החודשים ללא שכר, אמור - - -

יואב קיש: חצי שכר.

זאב בנימין בגין: ללא מחצית השכר.

זאב בנימין בגין: זה אמור לשקף גם את העובדה הזאת שמדובר בהליך שאיננו הליך מינהלי פשוט אלא הוא כבר בעקבות החלטה של בית דין משמעתי ואנחנו מנסים לאזן בין הדברים.

זאב בנימין בגין: אנחנו יכולים להתקדם.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת ביטן שאל לגבי הנושא של החוק שלנו.

דוד ביטן: יש כאן סעיף שאומר שזה רק מיטיב על ההסכם הקיבוצי.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: סעיף 3.

דוד ביטן: יהיה מה שכתוב בחוק.

יואב קיש: סעיף 3 הוא הסעיף.

יואב קיש: בואו נעשה סדר.

יואב קיש: הכוונה היא לתקן לשלושה חודשים במקום שישה חודשים, שזה יחול גם על נושא של עקב הליכים פליליים ועקב דין משמעתי.

יואב קיש: זה בהסכמה עם הנציבות.

יואב קיש: אותו דבר על הרשויות המקומיות ואותו דבר על החברות הציבוריות.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: אם כתוב משהו אחר, זה סעיף 3.

אלעזר שטרן: צריך להבהיר בדיוק מה הכוונה של הוועדה.

אלעזר שטרן: כיום אין שום התייחסות לנושא של השכר.

יואב קיש: נכון.

אלעזר שטרן: אני שואל האם כוונתכם היא שנוסיף סעיף שאומר שבעצם נפנה לסעיפים שבחוק שירות המדינה (משמעת) לעניין השכר - - -

זאב בנימין בגין: נכון.

זאב בנימין בגין: בתיקון עקיף.

אלעזר שטרן: שיחולו בשינויים המחויבים.

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: גם ברשויות וגם בחברות הציבוריות.

דוד ביטן: אבל עדיין יישאר סעיף 3.

זאב בנימין בגין: אנחנו זוכרים שבחברות, כפי שנמסר לנו, יש חברות שבכלל לא נהוגה השעיה.

טלב אבו עראר: כאן לא מוזכר לגבי כללי הצדק הטבעי שזה השימוע.

יואב קיש: הכול קיים.

דוד ביטן: זה כתוב.

דוד ביטן: זה קיים.

יואב קיש: כאן רק עוסקים בנושא הספציפי של ההשעיה עצמה.

טלב אבו עראר: עוד שאלה.

טלב אבו עראר: לגביה ההשעיה, זה המעסיק דרך בית הדין לעבודה או הוא?

יואב קיש: ברגע שזאת נציבות המדינה, זה הכול בסמכות של הנציב.

יואב קיש: לגבי הרשויות המקומיות, יש להם בית דין משמעתי שלהן.

יואב קיש: לגבי מה שאמרנו גוף ציבורי, אלה כל מיני חברות ממשלתיות ותאגידים ממשלתיים, אז הגדרנו מה שלא היה קיים בחוק פנייה אחרי 45 ימים לבית הדין לעבודה.

טלב אבו עראר: חשוב שהמעסיק לא יחליט לבד על משך ההשעיה.

יואב קיש: מסכים אתך.

זאב בנימין בגין: משך ההשעיה החל מתקופה ראשונה.

איתמר הר אבן: הלשכה המשפטית, רשות החברות.

איתמר הר אבן: אני לא בטוח שהנקודה הזאת מתאימה להעלות במסגרת כזאת של רביזיה אחרי שכבר יש הצעת חוק וכבר דובר על המסגרת שלה והיא עברה ועדת שרים רק אתמול.

איתמר הר אבן: החברות גם לא נתבקשו להתייחס לדבר הזה.

איתמר הר אבן: זו הכנסה ממש ברגע האחרון של נושא שמן הראוי לשאול את החברות עצמן.

איתמר הר אבן: זו התערבות.

איתמר הר אבן: אם כל החוק הוא התערבות, כאן יש התערבות ממש רבתי.

איתמר הר אבן: ההסדרים האלה מוסכמים שנים על גבי שנים לגבי השכר בהסכמים קיבוציים ויש הסכמים שונים ומשונים.

איתמר הר אבן: להכניס את זה בצורה הזאת?

יואב קיש: שני דברים.

יואב קיש: ראשית, אני הודעתי לכולם גם אתמול עת הודעתי על הרביזיה גם על כוונתי וגם אמרתי למנהלת הוועדה שזאת רביזיה משמעותית ושאני מבקש מכולם לבוא ולומר את דברם.

יואב קיש: מי שבחר לא לבוא, זו בחירה שלו.

יואב קיש: הדיון הזה הוא כמו כל שאר הדיונים.

יואב קיש: כך מתנהלת החקיקה בכנסת.

יואב קיש: הרביזיה היא כלי שאנחנו בוודאי משתמשים בו ובגלל זה גם אתה כאן.

דוד ביטן: למה הייתם צריכים להביא את זה עוד פעם לוועדת שרים?

יואב קיש: לא יודע.

דוד ביטן: קריאה שנייה ושלישית אתה מביא לוועדת שרים?

איתמר הר אבן: ועדת שרים מתייחסת לחקיקה ספציפית.

יואב קיש: אני חייב לומר שאני לא הייתי מחויב להביא את זה לוועדת שרים לחקיקה ולא העברתי את זה.

יואב קיש: הקואליציה ועמדת הקואליציה במליאה.

יואב קיש: הרי בסוף מי שקובע, זו מליאת הכנסת למרות החלטת הוועדה והחלטת ועדת שרים עם כל הכבוד.

יואב קיש: במליאה, אם יחליטו ראשי הקואליציה להצביע נגד החוק, יתכבדו ויצביעו נגד והחוק לא יתקבל.

יואב קיש: אנחנו עושים את העבודה שאנחנו חושבים שהיא הכי טובה לטובת אזרחי מדינת ישראל, לטובת הסדר והשלטון במדינת ישראל.

יואב קיש: אני בוודאי ובוודאי לא הולך להיות בובה של ועדת שרים לחקיקה.

יואב קיש: מי שרוצה להיות בובה כזו, מוזמן אבל לא אני.

דוד ביטן: אתם אמרתם כל הזמן שצריך להשוות תנאים.

דוד ביטן: זה מה שאנחנו עושים עכשיו.

דוד ביטן: משווים תנאים.

דוד ביטן: אם הנציבות הסכימה לגבי עובדי מדינה, אין סיבה שלא יהיה גם בעניין הזה.

איתמר הר אבן: ההסדר בנציבות הוא פרי חקיקה.

איתמר הר אבן: ההסדרים לגבי החברות הממשלתיות הם כולם פירות של משאים ומתנים קיבוציים.

איתמר הר אבן: היכן הייתה ההסתדרות במשך שנים?

איתמר הר אבן: אף אחד לא עורר את זה.

דוד ביטן: מה זה שייך?

איתמר הר אבן: אבל החברות אומרות, מעמדות שאנחנו קיבלנו, שהדבר זה פוגע בהן.

דוד ביטן: לא פוגע בכלל.

דוד ביטן: הן רק רוצות חופש פעולה.

זאב בנימין בגין: במה זה פוגע?

איתמר הר אבן: זה חופש פעולה אדוני שסוכם - - -

יואב קיש: פוגע בהן בכסף.

יואב קיש: הן צריכות לשלם לאותם עובדים שיש להם זכות חפות.

יואב קיש: מה לעשות, יש להם זכות חפות וצריך לשלם להם.

יואב קיש: אז הם עדיין יהיו מושעים ועדיין ישלמו להם.

יואב קיש: דרך אגב, מה שאני רוצה לשנות, ואמרתי ואני אומר את זה כאן - - -

זאב בנימין בגין: ברשותך, אני אשאל את החברות באמצעותך את השאלה ששאלתי במשרד האוצר עת אמרו שיש כאן הוצאה תקציבית.

איתמר הר אבן: זה לא עניין של תקציב.

זאב בנימין בגין: אז תסביר את הקושי.

איתמר הר אבן: רק בשבוע שעבר פורסם תחקיר ב-כאן על איך זה שנציבות שירות המדינה משלמת כל שנה בסביבות 20 מיליון שקלים בשנה לעובדים שיושבים בבית ולא עובדים.

איתמר הר אבן: ביקורת מהצד השני.

איתמר הר אבן: אבל החשש הוא שכאשר משולמת משכורת מלאה - - -

זאב בנימין בגין: פעם הבאה תאמרו לי ואני אגן על זה בשידור ב-כאן.

איתמר הר אבן: יכול להיות.

איתמר הר אבן: החשש הוא שכאשר משולמת משכורת מלאה לעובד שלא עובד כרגע, יש לו אינטרס בהימשכות המצב הזה ולפעמים, מה לעשות, גם לעובד יש את היכולת להאריך את המצב הזה בכל מיני שיטות שונות ומשונות.

איתמר הר אבן: להאריך את מצב ההשעיה.

יואב קיש: הוא יכול להחזיר אותו מההשעיה, אם הוא רוצה.

דוד ביטן: הוא גם יכול לתת לו תפקיד אחר.

יואב קיש: המעסיק יכול להחזיר אותו מההשעיה.

איתמר הר אבן: לפעמים מדובר באדם שנפתחה נגדו חקירה פלילית משמעותית על דברים שהוא עשה במקום העבודה.

איתמר הר אבן: אני רוצה להזכיר במה מדובר.

איתמר הר אבן: במיוחד כאשר מדובר בחברות הממשלתיות, כי כאשר מדובר בנציבות שירות המדינה, כבר למדנו שיש נוהל מסודר של העברת מידע מהמשטרה לנציבות.

איתמר הר אבן: במקרים של החברות הממשלתיות, אם מדובר בחקירה פלילית שנפתחה בעקבות סכסוך שכנים אלים, אלימות במשפחה, עבירות שבוצעו שלא כחלק מהתפקיד, הסיכוי בכלל שהחברה הממשלתית תדע על כך הוא שואף לאפס.

איתמר הר אבן: אז על מה אנחנו מדברים?

איתמר הר אבן: אנחנו מדברים על עבירות שבוצעו במקום העבודה, מעילה שבוצעה במקום העבודה, שהחברה הממשלתית גילתה אותה וחשפה אותה במסגרת ביקורת פנימית, במסגרת תלונות שנתקבלו.

דוד ביטן: יש את הנושא של השוויון.

איתמר הר אבן: שם הוועדה הנכבדה הזאת אומרת כרגע בהצעת החוק שכנראה הולכת לעבור, רבותיי, אתם מוגבלים.

איתמר הר אבן: אנחנו לוקחים מכם את הכוח ומעבירים כוח שסוכם – אני מזכיר – בהסכמה עם ההסתדרות, שמעוגן בהסכמים קיבוציים שנוהגים מזה עשרות בשנים.

איתמר הר אבן: הוועדה באה ואמרה שמהיום והלאה הכוח הזה נלקח מכם ועובר לביקורת שיפוטית אחרי 45 ימים.

איתמר הר אבן: עוד נקודה שסוכמה ולא קמו עליה עוררין, שלא שמענו במשך השנים תלונות על הדבר הזה, גם בנקודה הזאת לפגוע?

יואב קיש: כמה השעיות היו במשך השנים?

איתמר הר אבן: אין לנו נתונים מדויקים.

יואב קיש: כמעט ולא היו.

איתמר הר אבן: זו בדיוק הטענה שלנו.

איתמר הר אבן: הם לא ששים להשתמש בזה.

דוד ביטן: בישיבה הקודמת נאמר לנו כאן במפורש, גם על ידי משרד המשפטים, שצריך לעשות השוואת תנאים.

דוד ביטן: אי אפשר לתת לעובדי המדינה ולאחרים לא ולהפך.

דוד ביטן: מכיוון שכאן נתנו הטבה מסוימת לאחרים, אנחנו צריכים לתת גם לאלה.

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: שמענו.

יואב קיש: תודה.

אלעזר שטרן: אני מבקש את הנחיית הוועדה.

אלעזר שטרן: חוק שירות המדינה (משמעת) כולל הסדרים מקיפים מאוד, ממש עמודים שלמים של סעיפים שנוגעים לשכר ובהקשרים שונים.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, חלק מהאיזונים שיש בחוק שירות המדינה (משמעת) נוגעים לאפשרות לעבוד, מה שמכונה עבודת חוץ, עבודה מחוץ למקום העבודה שלך.

אלעזר שטרן: יש שם מנגנונים שונים שמדברים על בית הדין למשמעת ונציב שירות המדינה, אם הוא יכול לבקש להוסיף שכר מהחצי, גם באותם שלושה חודשים, להפחית שכר וכולי.

אלעזר שטרן: אני מבקש את הנחיית הוועדה, מה מכל הדברים האלה - - -

יואב קיש: ההנחיה היא פשוטה.

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: ההנחיה היא פשוטה והיא אומרת כך: לגבי הנציבות, אנחנו בסך הכול משנים משישה לשלושה.

אלעזר שטרן: זה ברור.

יואב קיש: זה יחול גם על הרשויות המקומיות בתיקון עקיף.

יואב קיש: לגבי הגופים הציבוריים, אנחנו אומרים שכל פגיעה בשכר יכולה להימשך לשלושה חודשים בהתאם להסכמים הקיבוציים.

יואב קיש: מעבר לכך, רק בכפוף להחלטת בית הדין כי ממילא אנחנו נהיה בנושא בית הדין לעבודה.

יואב קיש: בני, תמשיך, אני צריך לעלות לנמק בוועדת הכנסת.

יואב קיש: אם צריך, תעשה הפסקה.

יואב קיש: את הנושא הזה תסדיר עם היועץ המשפטי.

יואב קיש: הכוונה שלנו היא שגם גופים ציבוריים לא יוכלו מעל שלושה חודשים לגרוע מהשכר מאדם מושעה.

אלעזר שטרן: מה זה אומר לדוגמה בתוך שלושת החודשים האלה.

יואב קיש: נעשה הפסקה לעשר דקות.

יואב קיש: אני מחדש את הישיבה.

יואב קיש: אפשר לדעת אם התכנסתם למשהו בזמן ההפסקה?

דוד ביטן: הגענו לפשרה בנושא הזה.

דוד ביטן: יהיו הוראות שבית הדין יהיה מוסמך להתייחס לנושא השכר בהשעיה.

זאב בנימין בגין: שזה לא המצב היום.

אלעזר שטרן: במקום להיכנס עכשיו להוראות ולהבהיר, בית הדין יוכל לתת הוראות לעניין השכר בזמן ההשעיה.

יואב קיש: מקובל.

יואב קיש: אני רוצה לומר עוד דבר, מה שנקרא נורמלי אופן או נורמלי קלוסד.

יואב קיש: וזה התיקון שלי לחוק.

יואב קיש: כרגע הלכנו למהלך שברגע שמתחיל דיון בבית הדין, ההשעיה בתוקף.

יואב קיש: אני חושב שהמצב צריך להיות הפוך.

יואב קיש: זאת אומרת, אין השעיה בתוקף לאחר 45 ימים, רק אם בית הדין לעבודה החליט שהוא מאשר את ההשעיה כי אחרת אנחנו נהיה במצב שלמעסיק תהיה סיבה למשוך הליכים ולא לקיים דיון מהיר, ובעצם ההשעיה בתוקף.

יואב קיש: לכן אני רוצה להחליף את זה.

זאב בנימין בגין: אני מעיר שאני חושב שהשינוי היה יוזמה של לירון מהמועצה לשלום הילד.

זאב בנימין בגין: אנחנו צריכים לחשוב שוב על הערתה, אם יש מורה או מורה, גנן או גננת, ויש גננים שפגעו.

יואב קיש: זה רלוונטי לחברות הציבוריות?

אלעזר שטרן: לא.

זאב בנימין בגין: יש כאלה שחשודים בפגיעה בילדים.

יואב קיש: אני מוכן להחריג, למעט חשד בעבירות מין.

קריאה: ומה עם שוחד?

אלעזר שטרן: עבירות מין הן דוגמה לסיטואציה.

אלעזר שטרן: זאת יכולה להיות גניבה, זאת יכולה להיות מעילה, אלה יכולים להיות הרבה מאוד דברים.

יואב קיש: בסוף זכות החפות עומדת לאדם.

יואב קיש: אתה לא מדבר.

יואב קיש: אתה יכול להקשיב ולא לדבר.

איתמר הר אבן: לעניין הזה, אדוני.

איתמר הר אבן: אנחנו מבקשים שתשקלו אותו מחדש.

איתמר הר אבן: מה שזה עלול ליצור, בסופו של דבר דווקא פגיעה בעובדים ואני אסביר גם למה.

איתמר הר אבן: היום המצב מאפשר להם לקחת את ה-45 ימים ולפנות לבית הדין ביום ה-45.

איתמר הר אבן: החשש של הוועדה מפני הימשכות הליכים, אפשר לענות עליו, ראשית, בדברי ההסבר - - -

יואב קיש: אין דברי הסבר בשנייה ושלישית.

איתמר הר אבן: אני מתכוון בדברי הכנסת.

איתמר הר אבן: אדוני, אני הופעתי בבתי דין לעבודה עשר שנים ואני יודע על מה אני מדבר.

איתמר הר אבן: כאשר החוק יגיע לראשונה, הם יעשו עבודת חקר משפטית ויראו ויבינו מה רוח הדברים.

איתמר הר אבן: הם יבינו גם בלי להגיד להם את זה בצורה מפורשת, שהם צריכים לקבל כאן החלטות מהירות.

איתמר הר אבן: זה דבר אחד.

איתמר הר אבן: שנית.

איתמר הר אבן: מה שעלול לקרות זה שהחברות, היום הן יכולות לקח את הזמן, את כל פרק הזמן שאתם נותנים להן, ולראות אם משהו השתנה ב-45 הימים האלה ואז לפנות ביום ה-45.

דוד ביטן: אתה אמרת שהופעת הרבה.

דוד ביטן: כמה זמן לוקח להם לקבל החלטה?

איתמר הר אבן: בצווי מניעה זמניים, בהליכים מהירים, זה עניין של ימים.

איתמר הר אבן: אפילו פחות.

דוד ביטן: אז מה הבעיה.

דוד ביטן: זה לא צו מניעה.

איתמר הר אבן: אם הבקשה תוכתר, יכול להיות שאפשר גם לומר את זה כאן בחקיקה שההליך יוגדר כהליך מהיר, אני לא בקיא בדקויות האלה - - -

יואב קיש: הכול נכון אבל להפך.

איתמר הר אבן: אדוני, תן לי להשלים את הטיעון.

איתמר הר אבן: מה שעלול לקרות זה שבמקום לקחת את הזמן ולראות האם משהו השתנה בתוך 45 הימים - - -

אלעזר שטרן: ביום הראשון הם כבר יגישו בקשה.

איתמר הר אבן: האם החקירה הסתיימה או לא הסתיימה, משהו זז, מה שהם יעשו כדי לעמוד במסגרת הזמן, ביום ההשעיה הם כבר ירוצו לבית הדין ויבקשו את ההארכה.

איתמר הר אבן: זו פגיעה בעובדים, אדוני.

יואב קיש: תודה.

דוד ביטן: אתה אומר שזו פגיעה.

איתמר הר אבן: כן.

איתמר הר אבן: זו פגיעה בעובדים.

דוד ביטן: זה יכול להיות.

יואב קיש: כדי להסתנכן לתקופה של שלושה חודשים, אפשר לומר שניתנת השעיה של עוד 45 ימים אבל לאחר 45 ימים, זאת אומרת, במקסימום 90 ימים, ואז זה גם מסתנכרן לנו עם שלושת החודשים של הפגיעה בשכר וכל זה.

יואב קיש: אז אני לא פוגע ונתתי מקסימום השעיה של שלושה חודשים ואחרי כן ההשעיה מבוטלת אלא אם יש אמירה של בית הדין.

יואב קיש: לזה אני מוכן.

דוד ביטן: אתה יכול להגיש בקשה לצו ביניים.

דוד ביטן: מה הבעיה?

יואב קיש: בסדר, אבל הוא לא רוצה שיגישו ביום הראשון.

דוד ביטן: לא ביום הראשון.

יואב קיש: זה מה שהוא אומר.

יואב קיש: לכן אני מוכן לתת את ה-45 ימים הנוספים האלה, כדי שלא בגלל הלחץ של צו ביניים, הם ירוצו לבקש.

יואב קיש: הם ידעו שכאשר הם פונים לבית הדין לעבודה, יש להם עוד 45 ימים.

יואב קיש: אז יש לך שלושה חודשים ואז אני נמנע מהפגיעה שאתה מתאר.

דוד ביטן: זה רק בתנאי שפונים לבית דין לעבודה.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: אם לא פונים - אין.

דוד ביטן: תכתוב שבית הדין צריך לקבל החלטה מהירה.

זאב בנימין בגין: יראה את זה כדיון מהיר או משהו כזה.

דוד ביטן: כמו בצווי מניעה.

יואב קיש: הנקודה היא שאנחנו רוצים לעשות את זה כך.

יואב קיש: כדי שלא יהיה מצב שהעובד ייתקע בהליכים ארוכים, אנחנו אומרים שאם לא הוגשה בקשה לבית דין לעבודה, ההשעיה מבוטלת אחרי 45 ימים.

יואב קיש: זה כבר ברור.

יואב קיש: אם הוגשה הבקשה, ההשעיה יכולה להיות בתוקף לעוד 45 ימים בלבד אלא אם בית הדין לעבודה קבע אחרת ואנחנו מבקשים מבית הדין שיעשה את זה בהליך מזורז.

קריאה: אחרי 45 ימים של השעיה ראשונית.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: יש עוד 45 ימים.

זאב בנימין בגין: אנחנו לא מבקשים אלא קובעים שזה יהיה דיון מזורז.

דוד ביטן: אפשר לכתוב שזה יהיה דיון מהיר?

אלעזר שטרן: אפשר אבל זה דבר שדורש התייחסות של הנהלת בתי המשפט.

יואב קיש: אם כן, עזוב.

יואב קיש: אני לא כותב את זה.

יואב קיש: תסכם את התיקונים.

אלעזר שטרן: יש שלושה תיקונים שהוועדה מציעה להכניס.

אלעזר שטרן: האחד, תיקון עקיף לחוק שירות המדינה (משמעת), סעיף 49 שמקצר את תקופת ההורדה של השכר בזמן ההשעיה מחצי שנה לשלושה חודשים.

דוד ביטן: כולל ברשויות.

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: זה חל אוטומטית גם על הרשויות.

יואב קיש: וזה בהסכמת נציב שירות המדינה.

אלעזר שטרן: מתואם עם נציב שירות המדינה.

אלעזר שטרן: תיקון שני.

אלעזר שטרן: אנחנו נאמר שלעניין השכר בגופים ציבוריים, שעל אף האמור בכל דין או הסכם קיבוצי, בית הדין יהיה רשאי גם לקבוע הוראות לעניין שכר העובד בזמן ההשעיה.

יואב קיש: זה די ברור.

יואב קיש: לא?

קריאה: עכשיו זה ברור.

אלעזר שטרן: הדבר השלישי.

אלעזר שטרן: אנחנו נמחק את מה שיש היום בסעיף 2(א)(1), את הסיפה.

אלעזר שטרן: אם לא הוגשה בקשה על ידי המעביד, אחרי 45 ימים ההשעיה תפקע.

יואב קיש: תבוטל.

אלעזר שטרן: תבוטל אלא אם כן בית הדין החליט אחרת.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: לא הוגשה.

יואב קיש: אתה בשלב של לא הוגשה.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: לא הוגשה הבקשה.

אלעזר שטרן: אם כן הוגשה בקשה, ההשעיה תהיה בתוקף ל-45 ימים נוספים.

דוד ביטן: השופט יבין לבד שהוא צריך לסיים.

יואב קיש: אלא אם כן בית הדין קבע אחרת בצו שהוא נותן.

יואב קיש: הכול ברור לך?

אלעזר שטרן: כן.

יואב קיש: חברי הכנסת רוצים להוסיף משהו?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אלה השינויים.

יואב קיש: חוץ מזה יש לנו כמובן את הנוסח הרגיל שלא צריך להקריא אותו כי הוא כבר הוצבע.

יואב קיש: מישהו רוצה להסתייג?

יואב קיש: בקשות דיבור?

יואב קיש: תשים לבני בקשת דיבור.

יואב קיש: אם הוא ירצה – ידבר, לא ירצה – לא ידבר.

דוד ביטן: תרשום לי בקשת דיבור.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אני מעלה להצבעה את הצעת החוק עם התיקונים כפי שהוקראו והוסברו, קריאה שנייה ושלישית.

יואב קיש: מי בעד.

יואב קיש: מי נגד?

יואב קיש: בעד – פה אחד הצעת חוק השעיה של עובד גוף ציבורי עקב הליכים פליליים, התשע"ח-2018 נתקבלה.

יואב קיש: הצעת החוק התקבלה פה אחד.

יואב קיש: הישיבה נעולה.