ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 282, 2018-02-20 12:25

אברהם נגוסה: שלום לכולם נא לשבת.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל, יש לנו שעה לדיון הזה ולכן אני רוצה להגיד מראש לכל הדוברים, לדבר בתמציתיות.

אברהם נגוסה: הכנסת מציינת היום את יום הזכויות לקהילה הגאה ואנחנו דנים באפליית להט"בים עולים מברית המועצות לשעבר, לבקשת חברת הוועדה מירב בן ארי.

אברהם נגוסה: האפליה מתבטאת בכך שזכויות להט"בים מברית המועצות לשעבר שנישאו במדינה שלישית בעיקר משום שלא יכלו לממש את נישואיהם בברית המועצות, נישואיהם אינם מוכרים במדינת מוצאם.

אברהם נגוסה: כנראה משום כך בני זוג אלה שהם בני זוג מאותו מין, אינם מורשים לקבל אשרת עלייה.

אברהם נגוסה: זכותם לעלות ארצה אינה ממומשת ובקשות לאיחוד משפחות מצד אחד מבן הזוג שזכאי עליה, מסורבות.

אברהם נגוסה: נראה כי רשות האוכלוסין אינה מאפשרת לממש את הנחיית שר הפנים משנת 2014 שנועדה להקנות מעמד עולה מתוקף חוק השבות, לבן זוג מאותו המין.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את הגורמים ונראה איך אפשר לתת מענה לפגיעה כל כך קשה בזכויות האדם.

אברהם נגוסה: יוזמת הדיון לא הגיעה, אני בטוח שהיא מסתובבת כעת בוועדות ותגיע יותר מאוחר.

אברהם נגוסה: יחד איתי נמצאת חברת הוועדה חברת הכנסת קסניה סבטלובה, האם את רוצה להתייחס בשלב הזה?

קסניה סבטלובה: בוא נשמע קצת.

אברהם נגוסה: נציגי משרד הפנים מינהל האוכלוסין נמצאים כאן ומשרד הקליטה, יש גם משרדים אחרים.

אברהם נגוסה: נמצא מרגריטה פטרנקו נציגת האגודה לזכויות הלהט"ב.

מרגריטה פטרנקו: שלום.

מרגריטה פטרנקו: אני נציגת האגודה לזכויות להט"ב וגם אני נציגה של קהילה דוברי רוסית, אני מובילה פרויקט ללהט"בים דוברי רוסית ומטפלת בזוגות כאלה יום יום.

מרגריטה פטרנקו: רציתי להתייחס דווקא למה שהתחלת לומר.

מרגריטה פטרנקו: נכון שיש לנו הנחיית גדעון סער מ-2014, חוץ מזה הוגשה עתירה לבג"צ ב-2016 ועקב העתירה הזאת הכיר משרד הפנים בזכות של זוגות כאלה מעורבים, זאת אומרת שאחד יהודי ושני לא יהודי, הנשואים במדינה שלישית כלומר במדינה כמו דנמרק, בגלל שבמדינת המוצא שלהם לא מכירים בנישואים חד מיניים.

מרגריטה פטרנקו: עקב העתירה משרד הפנים רשות האוכלוסין הכיר גם בזכות של לא יהודי לקבל סטטוס עולה ואזרחות.

מרגריטה פטרנקו: אחרי העתירה הזאת, ב-2016, אני חייבת להגיד שעלו לארץ בצורה כזאת מוזרה כבר שבע זוגות ובאמת הגישו בקשה מסודרת למשרד הפנים ומשרד הפנים שוב מכיר בזכות של בן זוג לא יהודי, אנשים יושבים כאן הזוגות האלה, הם כבר קיבלו אזרחות.

מרגריטה פטרנקו: נשאלת השאלה למה אנחנו שוב מעלים את הסוגיה הזאת, למה אנחנו שוב מדברים על זה.

מרגריטה פטרנקו: קודם כל, גם אפילו כשהם מגיעים לישראל ומגישים בקשה לא בכל סניף אפשר לעשות את זה בקלות.

מרגריטה פטרנקו: יש לנו סניפים שבאמת אנחנו מצליחים אפילו בלי עורך דין לקבל את כל הזכויות ויש לנו סניפים שהפקידות אפילו לא מכירות את ההנחיה.

מרגריטה פטרנקו: הזוג נדרש לקחת עורך דין בצעד ממש ראשוני כדי להגיש בקשה.

מרגריטה פטרנקו: יש לנו גם סניפים כאלה, אבל מה שהכי חשוב, הזוגות עדיין לא יכולים לקבל אשרת עליה במדינת המוצא.

מרגריטה פטרנקו: הם מגישים את כל המסמכים בקונסוליה, עוברים בדיקות, בדיקת יהדות, קשר זוגי, ובן זוג יהודי מקבל אשרת עליה, בן זוג לא יהודי לא מקבל אשרת עליה.

אברהם נגוסה: מה קורה אם שני בני הזוג יהודיים?

מרגריטה פטרנקו: יהודים יכולים לעלות כיחידנים.

אברהם נגוסה: כל אחד בנפרד, לא בזוג.

מרגריטה פטרנקו: לא.

אברהם נגוסה: הבנתי.

מרגריטה פטרנקו: את זה אני לא בדקתי, אבל לפחות - - -

קסניה סבטלובה: אבל שניהם זכאי עליה.

מרגריטה פטרנקו: כן.

מרגריטה פטרנקו: הם יכולים לעלות ולסדר רישום עם - - - אנחנו מדברים על זוג מעורב כי פה יש בעיה, יהודי מקבל אשרת עליה, לא יהודי לא מקבל אשרת עליה, אז איך הוא בעצם אמור להגיע לישראל?

מרגריטה פטרנקו: כתייר?

מרגריטה פטרנקו: כאיחוד משפחות?

מרגריטה פטרנקו: כמה?

מרגריטה פטרנקו: איחוד משפחות זה תהליך אחר, זה הליך מדורג שנועד לסדר מעמד בישראל לבן זוג זר של יהודי.

מרגריטה פטרנקו: זה לא קשור לחוק השבות והעליה.

מרגריטה פטרנקו: חוק השבות, הזכויות לבן הזוג היהודי באים מחוק השבות סעיף 4.א שבעצם מאפשר גם ליהודי לעלות ולא למנוע מיהודי לעלות לארץ, מתוך החשש מה יהיה הגורל של בן הזוג.

מרגריטה פטרנקו: כאשר אנחנו מטפלים בזוגות כאלה, אנחנו רואים שנכון, אחד בא כתייר והשני בא כעולה, ואז הם נכנסים לבעיות כלכליות, אני חושבת שיש לנו נתונים מהשטח, יש לנו - - -הוא ידבר על זה, אני לא אתייחס, וניסינו לברר מהו הנוהל, למה יש לנו פערים, בקונסוליה מקבלים סירוב בעל פה ומשרד הפנים בעצם מכיר את הזכויות שלנו, לא קיבלנו שום תשובה ממשרד הפנים.

מרגריטה פטרנקו: הגשנו כמה תלונות, לא קיבלנו שום תשובה.

מרגריטה פטרנקו: גם לאחרונה לא קיבלנו ממשרד הפנים, אנחנו לא מצליחים לקבל שום תשובה אבל כן קיבלנו תשובה מלשכת הקשר נתיב ושם הם מפרטים שהם פועלים לפי הזכויות של משרד הפנים, ולא ניתן לטפל בזוגות כאלה, שוב אנחנו חוזרים לנקודה שיצאנו, בגלל שמדינת המוצא לא מכירה בנישואים חד מיניים.

מרגריטה פטרנקו: חוץ מזה הם מוסיפים שבמקרים כאלה צריך להגיע לישראל ולהגיש בקשה לאיחוד משפחה.

מרגריטה פטרנקו: כלומר כבר בקונסוליה זוג כזה מקוון למסלול שלא נועד לעולים, זה מסלול אחר.

מרגריטה פטרנקו: אז הזוגות בעצם מאבדים את הזכויות שלהם ואז בשטח אנחנו רואים שגם אלה שהגיעו בכלל בלי אשרות, שניים, גם כאלה שהגיעו, אחד עולה והשני תייר, וגם כאלה שמגיעים ומגישים בקשה לאיחוד משפחה ובכלל מאבדים את הזכויות.

מרגריטה פטרנקו: אז אנחנו רוצים קודם כל לראות את הנוהל, מה כתוב שם.

מרגריטה פטרנקו: יש לנו איזה נוהל אז אנחנו רוצים לראות מה בעצם, איך משרד הפנים קודם כל מתייחס לכאלה מקרים וגם רוצים שמשרד הפנים באמת יתייחס להחלטה של משרד הפנים עצמו, זה קצת נשמע מוזר שהם מכירים ופתאום לא מכירים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת אמיר אוחנה ואני רואה שגם מזל ממשרד הפנים.

אברהם נגוסה: יש כאן הנחיה של שר הפנים מ-2014 להכיר בבן הזוג, שהנישואים שלהם נעשו במדינה שלישית והכירו בהם על פי חוק השבות.

אברהם נגוסה: למה צריך לעצור את הדבר הזה, למה לא מקיימים את ההנחיה.

אברהם נגוסה: אם לא, על בסיס מה אנחנו נשאל את נציגי משרד הפנים, רשות האוכלוסין כמובן.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת קסניה סבטלובה בבקשה.

קסניה סבטלובה: תודה לך כבוד היושב ראש ושלום לכולם.

קסניה סבטלובה: מצוין שאנחנו מציינים בכנסת את יום הגאווה, זה תמיד דבר משמח.

קסניה סבטלובה: מה שלא מצוין שאנחנו חוזרים באותו יום לאותן בעיות שלא נפתרות עם השנים.

קסניה סבטלובה: אני וחבר הכנסת חברי אמיר אוחנה נמצאים פה שלוש שנים בדיוק, סוגרים עכשיו שלוש שנים ואנחנו פעם אחר פעם חוזרים בדיוק לאותן הבעיות כאילו שלא עברה שנה.

קסניה סבטלובה: אני יכולה להגיד שגם בנוגע לעניין שעכשיו דיברה עליו ריטה, גם במהלך השנה שחלפה פנו אלי גם ללשכתי לא מעט זוגות שנתקלים בבעיות.

קסניה סבטלובה: נתקלים בבעיות למרות שלשון חוק השבות ברורה לגמרי ולא ניתן לפרשה בצורה אחרת.

קסניה סבטלובה: יש לנו שם הנחייה לגבי כל אלה שזכאים, שיש להם את הזכאות, בני זוג של יהודי או יהודייה, אין שום הנחיה שמונעת מזוגות להט"בים לעלות במסגרת אותו חוק השבות.

קסניה סבטלובה: מה שאני רואה, היבט נוסף של הבעיה הזאת, אני רואה פה אפליה כפולה.

קסניה סבטלובה: אני רואה אפליה גם של זוגות להט"בים בהיותם להט"בים ואני רואה אפליה גם של זוגות שהם עולים מחבר המדינות.

קסניה סבטלובה: אנחנו נתקלים במקרים האלה, גם במקרה של זוגות אחרים, שהם עולים משם והם נתקלים באותן בעיות ממש, אולי במינון יותר נמוך.

קסניה סבטלובה: אני לא יודעת, אפשר להשוות ולראות את כמות המקרים, אבל בהחלט לא בפעם הראשונה, אני מוצפת בבקשות כאשר אומרים לי "אבל הנה, זה מה שאומר חוק השבות, אז למה אנחנו לא.

קסניה סבטלובה: איך אנחנו נופלים בקריטריונים".

קסניה סבטלובה: זה שריטה לא מקבלת תשובות לשאילתות ולפניות למשרד הפנים זה נדבך אחד, כי משרד הפנים חייב כמובן לתת מענה לאזרחי מדינת ישראל ולא רק לחברי הכנסת, אבל אני אגלה לכם עוד משהו, גם חברי כנסת לא מקבלים מענה לשאילתות שהם שולחים.

קסניה סבטלובה: לי יש עכשיו שאילתה שתלויה במשרד הפנים בנוגע לעניינו של אנטון קוסטר למתן אזרחות.

קסניה סבטלובה: אני יודעת שבן זוגו קיבל והוא לא קיבל, ואנחנו לא יכולים לקבל תשובה בינתיים.

קסניה סבטלובה: אנחנו עדיין נתקלים בעניין הזה ולא קיבלנו את זה.

קסניה סבטלובה: לי כחברת כנסת אין שום אפשרות לתפוס את שר הפנים ופיזית להוציא ממנו תשובה לשאילתה הזאת, הוא אמור לתת את זה במועדים הקבועים, כך עובדת הכנסת.

קסניה סבטלובה: יש כך וכך ימים, שחייבים לענות על זה.

קסניה סבטלובה: כמובן שאנחנו פה נשמח לשמוע את תשובת משרד הפנים לשכת האוכלוסין, מדוע הדברים האלה עדיין קורים במדינת ישראל שהיא מדינה דמוקרטית, מדינה מתוקנת, מדינה יהודית כמובן ואנחנו גאים בכל הדברים האלה, ולא ייתכן שאותה אפליה ממנה סבלו בני הזוג או יחידים בארץ המוצא שלהם ששם לא הכירו בנישואים שלהם ואפליות אחרות שעכשיו לא נרחיב עליהן, אבל זה סיפור - - - על איך חיים וכיצד נרדפים שם בני הקהילה הלהט"בית וכאשר הם באים ארצה או רוצים לבוא ארצה, לא ייתכן ולא סביר שכאן הם ייתקלו בסממנים של אותו יחס שמפלה אותם לרעה.

קסניה סבטלובה: כמובן שפה צריכים להיות כולם שווים.

קסניה סבטלובה: אני רוצה שנקבל תשובות, אני במשפט אחרון רק אגיד על עוד עניין.

קסניה סבטלובה: יש פה ניירות עמדה ועברנו עליהם ואני יכולה להגיד לכם שלפני כמה שבועות קיימנו כאן דיון על המצב של העובדים הסוציאליים שעובדים עם המגזר של דוברי הרוסית, להט"בים ולא רק להט"בים וצעירים ואחרים וותיקים, ומה שאנחנו גילינו שבממוצע ל-1,000 עולים יש במקרה הטוב עובד סוציאלי אחד.

קסניה סבטלובה: 1,000 עולים.

קסניה סבטלובה: תחשבו על זה.

קסניה סבטלובה: יש ערים ששם היחס הוא אפילו יותר מזעזע, אנחנו מדברים על 1,500, על 2,000, תלוי באיזו עיר אנחנו מדברים.

קסניה סבטלובה: זה שגם לקהילה יש את הצרכים הספציפיים שלה, וצריך להכשיר את העובדים הסוציאליים וצריך להכשיר את הפסיכולוגים, הדברים האלה ברורים ומובנים אבל גם את הדבר המינימלי הזה שיהיה מישהו שדובר את שפתך באותו מקום שאתה פונה אליו, גם את זה אין.

קסניה סבטלובה: זה עניין שרציתי לגעת בו כי זו נקודה שטיפלתי בה ואני מטפלת בה עדיין ואנחנו הזמנו מחקר מיוחד ממרכז המחקר והמידע של הכנסת ואלה התשובות שקיבלנו.

קסניה סבטלובה: בלי שיהיה מענה לצרכים ספציפיים של כלל מגזר דוברי הרוסית ולקהילה הספציפית בתוך המגזר, לא נוכל להתקדם.

קסניה סבטלובה: כי אם בני הנוער שנתקלים בבעיות, וגם מבוגרים, מתמודדים עם הטראומה של העליה וגם מתמודדים עם ההתחברות לחברה הישראלית, גם עם היותם להט"בים, אם הם לא יקבלו עזרה אנחנו יודעים שכמות ההתאבדויות תמשיך לעלות וכמות הבעיות שסובלים מהן לא תיפתר ולא תיעלם מעצמה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל ואני מבקש לדבר בתמצית.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת אמיר אוחנה.

אמיר אוחנה: אני רוצה לשמוע קודם.

אברהם נגוסה: בואו נשמע את יוליה בוגלפר, עולה חדשה.

יוליה בוגלפר: (אומרת דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) שלום.

יוליה בוגלפר: אני אדבר באנגלית כיוון שעדיין אינני מדברת עברית.

יוליה בוגלפר: בתחילה אני רוצה לומר שאני מאוד גאה שאנחנו יכולים לפתוח את השיחה על זכויות הקהילה הלהט"בית כאן ועכשיו בישראל.

יוליה בוגלפר: אני מקווה שכל אחד מאיתנו, מבין את החשיבות של זה כפי שאף אחד אחר לא מבין.

יוליה בוגלפר: זה לא מבין שברוסיה וכמו כן במדינות רבות אחרות לא מוענקות אשרות לבני זוג במשפחות מאותו מין.

יוליה בוגלפר: אבל מדוע?

יוליה בוגלפר: מה השוני בין אשתי לבין אשתו של אחי או בני לדוגמה?

יוליה בוגלפר: אין שום שוני.

יוליה בוגלפר: אחרי הכל, בני הזוג שלנו כמו כל בני אדם אחרים, יכולים ללכת ל- - - ולאהוב את המדינה הזאת, יכולים לעבוד וכך הלאה.

יוליה בוגלפר: הם יכולים והם עושים זאת.

יוליה בוגלפר: כשהחלטנו לעשות עליה, ידענו שלאשתי לא יהיו זכויות בישראל לפרק זמן, והיינו צריכות להיות חזקות כדי לעשות זאת.

יוליה בוגלפר: אני אסירת תודה לאשתי על כך שהגענו לכאן, ועל כך שהיא לא פחדה לבוא לכאן בלא אשרה, ולמרות הכל החלטנו לעשות זאת ועשינו.

אמיר אוחנה: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) האם את יכולה לספר לנו על התהליך שהיית צריכה לעבור כשהחלטת לעשות עליה?

אברהם נגוסה: הלכת לנתיב, נכון?

יוליה בוגלפר: כן.

אברהם נגוסה: תאמרי לנו כיצד, מה הם אמרו לך.

יוליה בוגלפר: כשהלכנו לקונסוליה, הקונסול לא נתן אשרה לבת זוגתי ותקוותנו נשברה.

אברהם נגוסה: מה הייתה לטענתו הסיבה?

יוליה בוגלפר: הסיבה הייתה בגלל שיש לי את הזכות ל - - - והיא אשתי.

יוליה בוגלפר: רק לי הוענקה הוויזה ולה לא.

קסניה סבטלובה: (אומרת דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) מה היה ההסבר שניתן לך?

יוליה בוגלפר: הוא אמר לנו שהוא לא יכול, ושאני חייבת לעלות לישראל לבד.

אמיר אוחנה: מאיפה הגעת?

יוליה בוגלפר: מרוסיה.

אמיר אוחנה: וכשאת אומרת "אשתי" את מתכוונת שנישאתן במקום אחר?

יוליה בוגלפר: כן.

יוליה בוגלפר: בדנמרק.

אמיר אוחנה: והממשלה הרוסית בוודאי שאינה מכירה בנישואין אלה.

אמיר אוחנה: לכן זו הבעיה, נכון?

יוליה בוגלפר: כן.

יוליה בוגלפר: אני חושבת שזו הבעיה.

יוליה בוגלפר: אבל אשתי לא פחדה להגיע לכאן בלי האשרה.

אברהם נגוסה: ונתנו לה אשרת תייר, ואמרו לך שיש לך את הזכות לקבל ויזת הגירה, אבל אשתך לא תוכל לקבל אלא ויזת תייר?

יוליה בוגלפר: כן.

יוליה בוגלפר: בוודאי שאנחנו החלטנו ועשינו זאת.

יוליה בוגלפר: אבל לאנשים רבים השאיפה לחיות בישראל נותרה בגדר חלום בלבד שלא יתגשם, בגלל שהם פוחדים להגיע לכאן בלא זכויות.

יוליה בוגלפר: אני בטוחה שיום העליה הוא יום מיוחד במינו, הוא יום גדול בחיים, ואני חושבת שהוא לא צריך להיות מלווה בפחד, אלא הוא צריך להיות יום שמח ומהנה, אבל הכל תלוי כעת באשרה.

אמיר אוחנה: האם יש פה נציג של משרד החוץ?

אברהם נגוסה: לא.

אברהם נגוסה: נתיב נמצאים כאן.

אמיר אוחנה: בגלל שהקונסוליה היא חלק ממשרד החוץ, נכון?

אברהם נגוסה: לא, העליה מברית המועצות היא דרך נתיב.

אמיר אוחנה: אז אפשר לשמוע תשובה למקרה הזה?

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: בהחלט.

אברהם נגוסה: רק רציתי קודם לשמוע כמה מקרים ושגם הוא ישמע, ואז נפנה לנציג נתיב ואחר כך לראש מינהל האוכלוסין.

אברהם נגוסה: סיימת?

יוליה בוגלפר: כן.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נשמע עכשיו עוד מקרה, ערן גרומסן אשכנזי.

אברהם נגוסה: בבקשה.

ערן גרומסן אשכנזי: אני כאן באתי לייצג את הבית הגאה בבאר שבע.

ערן גרומסן אשכנזי: אני לא אדבר על ההליך המשפטי, אבל אני רוצה לדבר על ההשלכות בשטח של מה שקורה, בעצם הרבה מהזוגות מגיעים לבאר שבע כי זו נחשבת לעיר שיותר כיף לחיות בה, ואנחנו באמת מתמודדים עם ההשלכות של הדברים האלה.

ערן גרומסן אשכנזי: אני אנסה לתאר את התהליך של שנת העליה הראשונה של העולים החדשים שעליהם אנחנו מדברים עכשיו, כידוע באמת השנה הראשונה מאוד חשובה לשם הבטחת קליטה טובה של הזוגות האלה, ושל עולים בכלל.

ערן גרומסן אשכנזי: בעצם כבר מהרגע הראשון, מהרגע שהם מגיעים יש לכל עולה חדש הזכות לקבל נסיעה ראשונה חינם עם כל החפצים שלו לעיר שאליה הוא רוצה להגיע, ובעצם מגיעים למצב שרק בן הזוג היהודי מקבל את ההטבה הזאת ובן הזוג הלא יהודי נשאר תקוע עם החפצים שלו אבוד, אחרי כמה שעות הבית הגאה או הוא מוצא אנשים טובים שיכולים לעזור לו לממן את הנסיעה הזאת, וזה ממשיך בזה שבשבועיים הראשונים, החודש הראשון, במקרה הטוב אם הם מוצאים מישהו שיסכים להשכיר להם דירה כי עוד אין להם שיקים, עוד אין להם חשבונות בנק, אין להם עוד שום דבר, הבית הגאה עוזר להם לממן - - -

אמיר אוחנה: האם זה נכון גם לזוגות שאינם בני אותו מין ואחד יהודי והשני לא?

ערן גרומסן אשכנזי: ממה שאני יודע זה לא נכון.

מרגריטה פטרנקו: אני יכולה לענות כי אני מטפלת בזוגות כאלה.

מרגריטה פטרנקו: זוג הטרוסקסואלי, כאשר לשניים יש אשרת עליה הם יכולים גם להשתתף בתכניות, לא כולם, אבל יש קריטריונים.

מרגריטה פטרנקו: יש פה בעיה כשאחד עולה והשני תייר, בעצם משפחה לא יכולה להיכנס ל- - - עליה נגיד בגלל שהם לא משפחה והם לא יחידנים - - -

אמיר אוחנה: זאת אומרת זו בעיה שקיימת גם בקרב זוגות שאינם בני אותו מין?

מרגריטה פטרנקו: לא.

מרגריטה פטרנקו: זה דווקא לזוגות מאותו מין בגלל שיש פער בין הסטטוסים באותה משפחה.

מרגריטה פטרנקו: זאת הבעיה.

אברהם נגוסה: כלומר שמי שלא מאותו מין, אין בעיה, גם אם אחד יהודי ואחד לא יהודי, הם מקבלים אשרת עליה.

מרגריטה פטרנקו: נכון.

אברהם נגוסה: סיכמת?

ערן גרומסן אשכנזי: לא, אני רוצה עוד - - -

אברהם נגוסה: אבל פה הבעיה ברורה בנושא הזה, הדוברים הבאים שתדברו, אם יש בעיות אחרות.

אברהם נגוסה: כי הבעיה שהם לא נותנים אשרת עליה לבני זוג מאותו מין, זה ברור לנו ואני רוצה שיתייחסו אבל לכל הבעיות.

אברהם נגוסה: לכן אם יש עוד בעיה, תעלו אותה.

ערן גרומסן אשכנזי: אני רוצה להציג בעיה שהיא קשורה והיא מאוד מאוד קריטית פה, שבעצם מי שמתמודד עם כל ההשלכות האלה זה הבית הגאה שמוציא המון תקציבים מהכסף שלו לדבר הזה ומגיעים למצב שכבר אין כסף לתקצב את הדבר הזה ואנשים טובים כמו ריטה ואנשים שגרים בבאר שבע מתקצבים מכספם האישי את הדברים האלה, וזה לא מצב שייתכן, פשוט לא.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מבקש שוב לא לחזור על הבעיות שהועלו כבר.

אברהם נגוסה: אם יש בעיה אחרת תעלו אותה כדי שנקבל תשובה ברורה לנושא.

יהונתן וולף: בוקר טוב לוועדה, חברי הכנסת, אני מנהל את האגודה המשפטית באגודת הלהט"ב.

יהונתן וולף: בעצם אני מדבר על מקרים שאנחנו נתקלנו בהם בתור המחלקה המשפטית שאנחנו מסייעים למקרים כאלה, ללהט"בים, לעולים.

יהונתן וולף: בעצם מעבר למה שריטה דיברה על איזה שהוא פגם בתהליך מול משרד הפנים, מול משרד הקליטה, והעובדה שאנשים שצריכים להיות תחת סמכות משרד הקליטה בעצם עוברים הליך מדורג באופן שהם לא אמורים לעבור את זה.

יהונתן וולף: יש פה בעיה מבחינת פרסום הנהלים, קיימת חובת הנמקה על משרד הפנים, הרבה פעמים אנחנו רואים הבדלים בין לשכות משרד הפנים השונות מבחינת הטיפול באנשים שמגיעים לשם, בחלק מהמקומות זה בסדר, בחלק מהמקומות זה לא בסדר, אנחנו לא מצליחים להבין מה בדיוק הנוהל כמו שריטה כבר ציינה.

יהונתן וולף: אני רוצה להתייחס חוץ מהפגמים הפרוצדורליים בהליך הזה, לפגמים המהותיים במשרד הפנים, של האנשים שמגיעים לישראל ונאלצים לעבור איזה שהוא הליך מדורג במשרד הפנים, שהוא גם לפי מה שאנחנו מבינים, לא מתנהל בשיקול דעת שהוא נכון מבחינתנו.

יהונתן וולף: יושב לידי קוסטר שאני כבר אספר את הסיפור שלו, אבל בעצם מה שקורה מעבר לעובדה שמגיעים לפה אנשים עם בני הזוג שלהם, בני הזוג שלהם לא מקבלים מענק קליטה, נתחיל מהדבר הזה.

יהונתן וולף: דיברת באמת על זה שהשנה הראשונה היא הכי קריטית להשתלבות, העובדה שאחד מבני הזוג לא מקבל מענק קליטה, זה כבר איזו שהיא בעיה וצריכים להתייחס לבעיה הזו גם.

יהונתן וולף: חוץ מזה שבני הזוג שלהם, כשהם מתחילים הליך מדורג, הם בתחילה מגיעים באשרת תייר, אשרת התייר הרבה פעמים פוקעת מה שהופך אותם בפועל לשוהים בלתי חוקיים בישראל.

יהונתן וולף: בעצם ההתנהלות של משרד הפנים חוטאת גם לתכלית של חוק השבות וגם לתכלית של חוק הכניסה לישראל שמתוקפו בעצם עושים את ההליך המדורג הזה כדי לוודא שאנשים לא נכנסים בצורה פיקטיבית.

יהונתן וולף: אז אין להם מענק קליטה, אין להם אפשרות לעבוד, לוקח הרבה מאוד זמן, לפעמים שנה - - -

אברהם נגוסה: הם לא מקבלים סל קליטה.

יהונתן וולף: הם לא מקבלים סל קליטה.

אברהם נגוסה: למרות שהם עלו באשרת עליה?

יהונתן וולף: הם לא עלו באשרת עליה, וזה בדיוק הנושא שריטה דיברה עליו.

יהונתן וולף: אז בעצם אנחנו מדברים פה על בעיה שהיא נגררת.

אברהם נגוסה: עלו כתיירים?

קסניה סבטלובה: הם לא עלו.

קסניה סבטלובה: באו ארצה כתיירים.

קסניה סבטלובה: לא יכלו לעלות.

יהונתן וולף: הם לא עלו כתיירים, הם נכנסו - - -

אברהם נגוסה: הם נכנסו וקיבלו פה מעמד עליה?

יהונתן וולף: הם לא קיבלו מעמד עליה אפילו שהם זכאים לקבל מעמד עליה.

אברהם נגוסה: אבל אם הם לא קיבלו מעמד עליה, איך אנחנו באים למשרד הקליטה ל- - -

יהונתן וולף: מה שאני אומר זה שהאנשים האלה, חוץ מזה שהזכות הפרוצדורלית שלהם נפגעה כי הם לא נכנסו דרך ההליך הנכון, גם הזכות הכלכלית שלהם נפגעת כתוצאה מזה.

יהונתן וולף: זה העניין שאנחנו מדברים עליו.

אברהם נגוסה: סליחה, אני רוצה להבין את הבעיה.

אברהם נגוסה: אתה אומר לי שאנשים מגיעים כתיירים.

אברהם נגוסה: הם נמצאים גם במעמד של תיירים, אז אתה טוען שמשרד הקליטה לא נותן להם סל קליטה.

יהונתן וולף: אני טוען שנוצרת בעיה.

אברהם נגוסה: אבל משרד הקליטה נותן סל קליטה למי שעולה.

יהונתן וולף: אז אני אגיע לבעיה הבאה.

אברהם נגוסה: הם יכולים לקבל אם הם זכאי עליה, הם יכולים ללכת למשרד הפנים ולבקש מעמד עולה.

אברהם נגוסה: אז הם יכולים ללכת למשרד הקליטה ולקבל סל קליטה.

אברהם נגוסה: אם הם נשארים במעמד תייר אין להם זכות לבקש ממשרד הקליטה.

יהונתן וולף: האנשים האלה לא מבקשים להישאר במעמד של תייר.

יהונתן וולף: האנשים האלה מגיעים למשרד הפנים ומתחילים הליך מדורג.

יהונתן וולף: הליך מדורג, השלב הראשון שלו הוא קבלת ויזה ב/1 שמאפשרת עבודה.

יהונתן וולף: לפעמים עובר הרבה מאוד זמן, אפילו שנה ויותר, עד שהאנשים האלה מקבלים מעמד ב/1.

יהונתן וולף: נוצר מצב שאנשים שאין להם לא סל קליטה ולא אפשרות לעבוד בישראל.

יהונתן וולף: אלה אנשים שאין להם זכויות כלכליות דה פקטו במדינת ישראל, שלא לדבר על ביטוח בריאות ודברים כאלה, שאני אפילו לא נכנס לדברים האלה.

יהונתן וולף: המצב בפועל כלכלי, שנוצר לאנשים האלה, הוא מצב שהוא לא הגיוני.

יהונתן וולף: אמרת שאתה רוצה לדבר על כל הבעיות אז אני אדבר על עוד בעיה, זה באמת מבחינת ההליכים שהאנשים האלה עוברים.

יהונתן וולף: הליך מדורג הוא הליך שמן הסתם נועד לוודא שאדם נכנס למדינה באופן חוקי, כשהמטרה שלו היא מטרה באמת להיות עם בן הזוג שלו ולא להיכנס לפה סתם כדי לעבוד.

יהונתן וולף: אנחנו מודעים לחלוטין לתכליות של החוקים ואנחנו מבינים אותם, אבל ההליך המדורג דורש הרבה מאוד ראיונות, תחקורים, שאלות, שהן לגיטימיות לחלוטין אבל לא מתחשבים בהכרח לצרכים של זוגות להט"בים, שאלות שנוגעות לפרטיות של זוגות הלהט"בים, הם עיקר הדיון שלנו כרגע וזה עיקר המקרים שהבאנו.

יהונתן וולף: אדם שמקבל דחיה ממשרד הפנים לקבל את האשרה שלו בגלל שהשכנים שלו לא יודעים שהוא נמצא בזוגיות עם גבר, בעוד שאר הפרמטרים והעובדה שהם נמצאים ביחד שבע שנים לא מספיקות כנראה למשרד הפנים, זה משהו שהוא לדעתנו לא מקובל.

יהונתן וולף: הדרישות להתערבות בפרטיות אצל זוגות להט"בים צריכות להיות שונות, ביחוד שהזוגות האלה מגיעים ממדינות דוברות רוסית, מדינות חבר העמים, הפתיחות שם, האפשרות לצאת מהארון לא רק בפני חברים ומשפחה, היא הרבה יותר קשה ומה שאני רק רוצה להגיד למשרד הפנים שאני שמח שהנציגים שלו באו לכאן היום ויכולים לענות לנו על השאלות, זה שהמצב הזה הוא קשה והוא גם קשה לדעתי מבחינת

יהונתן וולף: כם במובן הזה של להגיש עתירה ולהגיש ערעור כל פעם אחר פעם, לא משרת את התכליות האלה ואני חושב שלא רחוק היום שהאנשים האלה שגם לא קיבלו מעמד קליטה, גם לא יכלו לעבוד במדינה, גם לקחו עורכי דין בשביל הליכים שלא מצריכים עורכי דין, יתבעו את הנזקים שלהם יום אחד, ויתבעו פיצויים מהמדינה על הדבר הזה, אם באופן פרטני או באופן ייצוגי.

יהונתן וולף: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: עדי ברקו בבקשה.

אברהם נגוסה: תנסו בקיצור, כי אני רוצה לתת לכולכם לדבר.

עדי ברקו: תודה.

עדי ברקו: אני נציג ארגון מעברים.

עדי ברקו: היה חשוב לנו להעלות נושא שלא עלה עדיין וזה הנושא של הטיפול באנשים טרנסג'נדרים ממדינות חבר העמים.

עדי ברקו: כ-50,000 מהאוכלוסייה בישראל הם אנשים טרנסג'נדרים, אנחנו מקבלים 30 פניות בחודש, שוב פעם, זה לא נשמע הרבה אבל יחסית לגודל הקהילה זה המון, ביניהן המון פניות של עולים חדשים.

עדי ברקו: העמותה מפעילה הנגשת מידע וסיוע כי מדובר באוכלוסייה שהיחסים שלה עם מוסדות המדינה הם בעייתיים ומלאים בחוסר אמון.

עדי ברקו: יש מתנדבים בודדים שנותנים מענה גם בשפה הרוסית, אבל בשל היעדר משאבים חמור אין שום שפה אחרת מלבד עברית באתר העמותה.

עדי ברקו: אנשים טרנסג'נדרים במדינות ברית המועצות לשעבר נדרשו לעבור תהליכים שלוקחים שנים במטרה לקבל אישור לשינוי מסמכים או אפילו אישור לטפול רפואי.

עדי ברקו: נכפה טיפול פסיכיאטרי, נכפה אשפוז פסיכיאטרי והשקעת משאבים כספיים רבים.

אברהם נגוסה: לאיזה מעמד הם מגישים מסמכים?

אברהם נגוסה: טיפול רפואי או מעמד עולה או משהו?

עדי ברקו: לא, במדינות המקור הם נתקלים בבעיות.

אברהם נגוסה: פה?

עדי ברקו: לא, במדינות שבהן הם נולדו, הם נתקלים בבעיות גם בשינוי הפיזי וגם בשינוי של המסמכים אבל כשמגיעים לארץ אנחנו נתקלים בלא מעט מקרים שעולים חדשים שכבר התחילו את התהליכים במדינות המקור אבל הוועדה בארץ לא מכירה בהליכים האלה ואז הם נדרשים לעבור את כל ההליך מהתחלה.

עדי ברקו: בגלל חוסר ידע של הנהלים עולים חדשים מתקשים להבין כיצד לקבל טיפול רפואי והרצף הטיפולי נקטע ומשהו שיכול להוות גם סכנה בריאותית, וזה דוחק לפעמים חברי וחברות קהילה לטיפול פיראטי, לטיפול בשחור שמעמיד אותם בסכנת חיים ממש.

עדי ברקו: ידוע לנו אפילו על מקרים שבהם עולים טרנסג'נדרים שלא דוברים את השפה העברית פנו לוועדה להתאמה מגדרית ולא הציעו להם שום מתורגמן, לא הציעו להם שום עזרה והם נאלצו להיעזר בכוחות עצמם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נשמע את מאריס רידיאק.

מאריס רידיאק: אני מתנדבת בפרויקט להט"בים דוברי רוסית בישראל, אני אדבר על הבעיה לא של עליה, אלא כבר הקליטה.

מאריס רידיאק: בזמן האחרון הרבה להט"בים דוברי רוסית אזרחים של ישראל, פונים אלינו מתלוננים ומספרים שהם סובלים מיחס פוגעני במקום העבודה.

מאריס רידיאק: זה מאוד צורם לנו כי החוק שוויון הזדמנויות שקיים בישראל הוא חוק מאוד מתקדם, הוא באמת נותן כלים להתמודד עם הבעיות - - - והפער בין המציאות בה האנשים סובלים מהשפלה יום יומית והחוק המצוין הזה, הפער הזה עצום.

מאריס רידיאק: שאלנו את עצמנו מה הבעיה, מאיפה זה בא, ב-2017 ערכנו סקר בקרב להט"בים עולים חדשים, עולים ותיקים וצברים.

מאריס רידיאק: מתוצאות הסקר עלה ש-86% מהעולים החדשים פחות מחמש שנים בארץ סובלים במקום העבודה מאמירות מבזות, מצחוקים על רקע נטייה מינית וזהות מגדרית.

מאריס רידיאק: 86% זה פי שניים יותר מעולים ותיקים וצברים.

מאריס רידיאק: זה קטסטרופה.

מאריס רידיאק: יותר מזה, ממי שדיווחו שסבלו מאמירות כאלה, 93%, כמעט כולם, לא היו מודעים שהם סבלו בעצם מאפליה שזה לא סתם בעיה אישית פרטית שלהם שהם צריכים להתמודד איך שהוא בעצמם, אלא שזה בעצם בעיה של המעסיק שלפי החוק זה מהווה סוג של הטרדה מינית שאסורה בישראל, ולפי החוק המעסיק חייב לטפל במקרים האלה, להפסיק את המקרים וגם לפעול כדי - - -

אברהם נגוסה: כל זה במקום העבודה?

מאריס רידיאק: כן.

מאריס רידיאק: וגם לפעול כדי למנוע את התופעה באופן סיסטמתי.

מאריס רידיאק: אנשים דוברי רוסית באים ממדינות מאוד הומופוביות, שם לא רק החברה היא הומופובית, גם המדינה מפלה את הלהט"בים, מעודדת אלימות ובטח שהם לא יכולים לדמיין שבישראל הם דווקא יכולים לקבל עזרה מהמדינה.

מאריס רידיאק: כאן יש לנו בעיה של חוסר מודעות.

מאריס רידיאק: מי שאחראי בהנגשת המידע זה נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה אבל לא רק, משרד הקליטה עובד עם כל עולה באופן ישיר, משרד הקליטה לקח על עצמו אחריות לשילוב העולים החדשים בחברה הישראלית כאדם, כמשפחה וגם כקהילה.

מאריס רידיאק: נכון שמשרד הקליטה מפרסם מידע על שוויון הזדמנויות בעבודה, מפרסם באתר ובחוברת שלו, אבל החוק המצוין הזה פורסם באופן חלקי.

מאריס רידיאק: בעצם פורסם חוק ישן, בלי התיקונים.

מאריס רידיאק: יש תיקונים רבים והתיקונים הם חלק בלתי נפרד מהחוק, ולמשל תיקונים שמתייחסים להטרדות מיניות לא מופיעים כלל.

אברהם נגוסה: תודה.

מאריס רידיאק: חשוב להבין שללהט"בים יש רמה נוספת של קושי, הם לא יכולים לפנות - - -

אברהם נגוסה: את מתכוונת לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, נכון?

מאריס רידיאק: כן.

מאריס רידיאק: הם לא יכולים לפנות לפקידים בלי להגדיר את עצמם כלהט"בים, אז מאוד חשוב לעדכן את החוק באתר ואת כל החומרים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: דובר אחרון מהנציגים, אירנה סקלר, בבקשה בתמצית.

אירינה סקלר: שלום רב, אני כמעט עשר שנים מתנדבת בבית הגאה בבאר שבע, אני נציגה של ארץ ישראל בפורום מרפא להורים גאים דוברי רוסית ואמא לבן הומו.

אירינה סקלר: בזמן פעילותי פנו אלי המון עולים חדשים, גם הורים וגם הילדים הלהט"בים שבכל קושי העליה שלהם אין להם מענה לבעיה הספציפית הזאת.

אירינה סקלר: בגלל שהם באו לפה ממדינה הומופובית הם לא בטוחים שפה הם יכולים לפנות לאיזה שהוא גורם ספציפי או לעובדים סוציאליים, או לפסיכולוגים, כי אין מענה בשפה הרוסית.

אירינה סקלר: חוץ מזה, גם אם יש מענה בשפה הרוסית, הם לא בטוחים שהאנשים האלה גיי פרנדלי, ועם הפחד שהם גדלו במדינה הומופובית הם לא יכולים לספר את זה באף מקום, לא לילדים שלהם ולא לעצמם.

אירינה סקלר: ברוסיה יש חוק שאוסר תעמולה של הומוסקסואלים בקרבת הנוער, אין שום פעילות עם הנוער הגאה ברוסיה, וזה נגד החוק.

אירינה סקלר: בגלל זה גם הורים וגם הנוער עצמו מפחדים לפנות לגורמים.

אירינה סקלר: הם יודעים שבארץ אין חוק כזה, אבל הפחד נשאר.

אירינה סקלר: במשרד העליה והקליטה יש פרויקט שנועד לנוער בסיכון.

אירינה סקלר: זה פרויקט ביחד עם עמותות עלם ואחד פלוס אחד.

אירינה סקלר: הפרויקט הזה נועד גם לנוער להט"בי, אבל באף מקום לא רשום שזה גם לנוער להט"בי ואם הנוער שלנו לא יודע שזה מיועד בשבילו הם לא יפנו לשם בגלל הפחד.

אירינה סקלר: יש מחקר משנת 2018 שדווקא מספר על הפחד לספר על עצמם, וזאת בכדי לא לקבל תשובות שליליות.

אברהם נגוסה: האם הארגונים לא פועלים בכיוון הזה להביא למודעות, להעצמה ולבוא להסביר להם על המרכזים , על התכניות שהם ישתתפו באופן חופשי?

אברהם נגוסה: האם הארגונים פועלים?

אירינה סקלר: לא, באף מקום לא רשום.

אברהם נגוסה: מה הבעיה של הארגונים?

אירינה סקלר: אני לא יודעת מה הבעיה של הארגונים, אנחנו מבקשים רק דבר אחד, שיכתבו שם שזה מיועד גם ללהט"בים, רק שורה אחת לא יותר.

אירינה סקלר: כי אם לנוער הזה אין מענה, לאן יפנו?

אירינה סקלר: הם מחפשים מענה.

אברהם נגוסה: זו תכנית של משרד העליה והקליטה?

אירינה סקלר: כן.

אירינה סקלר: בגלל שאין לנוער הזה מענה ספציפי, הם יורדים לרחוב ושם הם מחפשים את המענה.

אברהם נגוסה: הארגונים, האם ביקשתם ופניתם למשרד הקליטה כדי לעשות זאת וקיבלתם תשובה בנושא הזה?

מרגריטה פטרנקו: אני יכולה להגיד כי דיברנו עם נציגי משרד הקליטה.

מרגריטה פטרנקו: הם עונים שהתכנית נועדה לכולם, זאת אומרת לכולם.

מרגריטה פטרנקו: אבל לנוער להט"בי, לכולם זה לא אומר שגם בשבילם, מהסיבה שאירה עכשיו אמרה.

מרגריטה פטרנקו: לנוער להט"בי צריכים לציין שזה כולל גם להט"בים.

אברהם נגוסה: אז מה הבעיה של משרד הקליטה לעשות את זה, כולל ללהט"בים?

קסניה סבטלובה: לא - - - זה מטריד אותם ו- - - מהכלל?

מרגריטה פטרנקו: אנחנו לא יכולים לענות, אני יודעת ש - - -

קסניה סבטלובה: אני גם שמעתי טענות כאלה, שמפרידים אותם - - -

אברהם נגוסה: נציג משרד הקליטה הלך?

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: תודה.

אירינה סקלר: הנוער הזה יורד לרחוב לזנות, לסמים ולאלכוהול, יש רק מקום אחד בארץ שיכול לתת לזה תשובה, בית דרור, וזה לא מספיק לנו.

אמיר אוחנה: יש עוד אחד בדרך עכשיו.

אירינה סקלר: זהו, עוד אחד בדרך.

אירינה סקלר: אבל שוב, גם באותו בית דרור אין עובדים סוציאליים ואין פסיכולוגים דוברי רוסית ואנחנו חייבים את זה בשביל הנוער הזה, או שאנחנו נאבד אותם.

אירינה סקלר: הם פשוט מתאבדים, ואתם יודעים כמה התאבדויות יש לנו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נפנה עכשיו לעובדת סוציאלית שמטפלת בנושא הזה בתל אביב.

אברהם נגוסה: את מטפלת מטעם משרד הרווחה?

אנה טליסמן: לא, אני מטפלת מטעם המרכז הגאה.

אברהם נגוסה: יש נציג של משרד הרווחה כאן?

אנה טליסמן: לא נראה לי, יכול להיות שיש לזה משמעות.

אמיר אוחנה: השאלה אם הם הוזמנו.

אברהם נגוסה: כל המשרדים הוזמנו.

אנה טליסמן: אני רק רוצה להגיד שהתחלתי את הפרויקט הזה לפני - - -

דנה גורדון שושני: הבנו שהבעיה היא בעיקר ברשות האוכלוסין, והתמקדנו בזה.

אנה טליסמן: התחלתי את הפרויקט לפני יותר מ-13 שנה כשעוד זה לא עניין אף אחד, והרגשתי מאוד לבד בסיפור הזה, עכשיו אני מאוד שמחה שיש פה אנשים שעושים את העבודה וזה באמת מעולה.

אנה טליסמן: אני רוצה רק לתחום יותר מכמה צדדים ולהעיר כמה נקודות, משהו שחשוב, נתחיל צעד יותר קדימה לפני העליה.

אנה טליסמן: אנשים בקונסוליה, העובדים שלנו, נציגים מישראל, בעצם מה שהם עושים הם מיישרים קו עם המדינות ההומופוביות שהם נמצאים שם.

אנה טליסמן: תגובות ההומופוביות שלהם לזוגות שמתלבטים, רוצים לעלות, חושבים מה הם עושים עם עצמם, ואז הם יכולים לקבל יחס מאוד הומופובי ופוגעני כבר בקונסוליה ואף אחד לא נותן להם פקודה או הוראה או הדרכה איך ליישר קו - - -

אברהם נגוסה: הם מיישרים קו עם המדינה ששלחה אותם או המדינה ש- - -

אנה טליסמן: הם נציגי ישראל, אזרחי ישראל והם מיישרים קו עם רוסיה ואוקראינה ועם כל המדינות.

קסניה סבטלובה: את מדברת בנוגע לאימוץ?

אנה טליסמן: לא, אני מתייחסת עכשיו לכל זוג שרוצה לעלות, מגיע וצריך לספר על עצמו והם נתקלים כבר שם ביחס הומופובי של הרשויות של המדינה שלנו וזה מזעזע.

אנה טליסמן: רוב האנשים שדיברתי איתם מתארים פה ושם, לפעמים אפילו כמו שנאמר כאן, אפילו לא יודעים שאפשר להתייחס לאנשים בצורה מכובדת.

אנה טליסמן: זה דבר אחד.

אנה טליסמן: נלך כמה צעדים קדימה, כשהעולים החדשים מגיעים לארץ וחלקם מגיעים למשפחות קולטות, לא כולם מגיעים ממש לבד, והצפי בעצם, כל אחד שעוסק בקליטה יודע את זה שככל שמשפחה קולטת יותר עוזרת או יותר תומכת ויותר מקבלת, כך גם ההצלחה של העולה החדש.

אנה טליסמן: אבל מה שקורה בסיטואציה הזאת, המשפחות הקולטות של העולים יכולות להפוך לגורם סיכון נוסף.

אנה טליסמן: פגשתי לא משפחה ולא שתיים שבכלל התנכלו לעולים החדשים שהגיעו בגלל הזהות המינית שלהם ובגלל ההגדרה המגדרית שלהם, בין לזרוק אותם מהבית, בין לדווח עליהם לפקידות סעד שהם סוטים ומתעללים בבני המשפחה שלהם הקשישים למשל, והם נדרשו כבר כאן בארץ להערכה פסיכיאטרית כפויה.

אנה טליסמן: זה משהו שלא קורה בחיים ללהט"בים רגילים.

אנה טליסמן: מפחידים את האמהות הלסביות שייקחו להם את הילדים, מפחידים כל מיני הפחדות כאלה.

אנה טליסמן: אנשים ממש לא יודעים שיש להם את הזכויות.

אנה טליסמן: מה שמריה דיברה, הם נתונים להפחדות או הטרדות או פגיעות ולמעשה הם מאוד מפחדים כי הם חושבים שיכול להיות שזה צודק ויכול להיות שישלחו אותם בכלל חזרה לארץ מוצאם.

אנה טליסמן: גם את זה שמעתי.

אנה טליסמן: זה משהו שצריך לתת לו מענה.

אנה טליסמן: לגבי הדברים של אירה וריטה, אני באמת חושבת שצריך לגייס מאוד את משרד הקליטה ומחלקות העליה העירוניות לתת מענים לעולים חדשים באופן ייעודי וזה שאנחנו במרכז הגאה נוצר לנו מצב טוב, אוירה טובה ליצור מענה לעולים, זה יותר מקרה מכלל.

אנה טליסמן: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים לדרוש את זה ממש.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נפנה לנציג נתיב, מר רון שכטר בבקשה.

רון שכטר: קודם כל אני רוצה להסביר בכמה מילים על תהליך העליה בכלל ולהסביר איך אנשים ניגשים ואני כבר רוצה להסתייג מדברים של חברתי שהנציגים של המדינה נותנים יחס לא הולם לאוכלוסיות המגיעות לנציגויות וקונסוליות של ישראל בחוץ לארץ.

רון שכטר: אנשים עוברים פה בארץ קורס מאוד קפדני, די ממושך, נבחנים, מוסמכים ואנחנו גם מבצעים ביקורות על עבודת הקונסולים והמערכות עובדות היום בצורה כזאת שאני מפה מירושלים, במטה נתיב, יכול לראות את העבודה של כל קונסול וקונסול בזמן אמת.

רון שכטר: לגבי תהליך העליה, כל בנאדם במרחב של חבר המדינות, וזה 15 מדינות של ברית המועצות לשעבר, חייב להופיע בנציגות ישראלית וקודם כל צריך למלא שאלון עליה.

רון שכטר: בקשה לקבלת אשרת עליה.

רון שכטר: זה חלק בלתי נפרד מהתהליך.

רון שכטר: הוא צריך להתייצב, אנחנו מבצעים זיהוי כי יש הרבה מאוד מקרים של זיופים, רמאויות, זהויות שאולות, ונציג המדינה חייב לוודא שזה הבנאדם, הוא ממלא בקשת עליה, שאלון עליה ואחר כך עובר ראיון תשאול אצל נציג המדינה שמוסמך לקבוע זכאות לפי חוק השבות ולהנפיק אשרת עליה.

רון שכטר: בשאלון העליה המדינה מבקשת לדעת כל מיני פרטים אישיים של אותו אדם, כולל מצבו המשפחתי במדינת המוצא.

רון שכטר: מדוע?

רון שכטר: מכיוון שגם באשרות העליה שאנחנו מנפיקים, המדינה מבקשת שנציין עוד לפני שהאדם עולה לישראל מה מצבו האישי והרכב משפחתו.

רון שכטר: מכיוון שאף אחת מ-15 המדינות של ברית המועצות לשעבר לא מכירה באופן רשמי בנישואים חד מיניים אני מתאר לעצמי שמרבית האנשים שמגיעים אלינו וממלאים שאלון בסעיף מצב משפחתי הם מציינים "רווקים".

רון שכטר: אם אדם מציין שהוא רווק, לנציג המדינה אסור בכלל להתחיל לשאול "האם יש לך בן זוג, יש לך בת זוג, אתה בנישואים אזרחיים" אם הצהרת שאתה רווק, מה אני מבקש?

רון שכטר: אני מבקש ברוסיה למשל, דרכון פנים.

רון שכטר: יש דרכון חוץ שאיתו אדם עולה לישראל ויש דרכון פנים שזה כמו תעודת זהות בארץ.

רון שכטר: אני פותח את דרכון הפנים ובדרכון הפנים הרוסי יש סעיף של מצב משפחתי.

רון שכטר: מה אני מוצא שם?

רון שכטר: כלום.

רון שכטר: אין חותמת נישואין.

רון שכטר: הגם שאדם התחתן נגיד במדינה שלישית שמכירה בנישואים האלה כמו דנמרק או מדינות מסוימות בארצות הברית, הוא לא יכול להציג את זה במדינת מוצאו ואז מצבו כלפי המדינה שהוא רווק או רווקה.

רון שכטר: דבר שני, לפני שהנפקתי אשרת עליה כזאת ואני מציין באשרת העליה שאדם נשוי, כאשר הוא מתחיל לעבור את הגבול ברוסיה, ואסור לזלזל בשלטונות רוסיה, שהם לא מבינים עברית או לא מבינים מה זה אשרות עליה, ואנשים שומרים על אזרחות הרוסית, אז פתאום בדרכון הרוסי כתוב שהאדם נשוי, כאשר כלפי המדינה, המדינה יודעת שהוא רווק.

רון שכטר: זאת אומרת שאם אותו עולה חדש אחרי שהוא התאזרח יחזור לשם, והם חוזרים לשם, מיד מתעוררת בעיה כי יש באמת בעיה עם החוקים המקומיים.

רון שכטר: יתרה מזאת, יש מדינות במרחב כמו בלארוס, שהיא בכלל מבקשת לקבל אישור קודם משלטונות מקומיים לפני שהאדם מקבל אשרת עליה.

רון שכטר: בבלארוס בכלל מחליפים דרכון.

רון שכטר: אם בא אדם ללשכת האוכלוסין בבלארוס והוא אומר שהוא רוצה לעלות, שואלים אותו "על סמך מה אתה עולה" הוא לא יכול להגיד שהוא עולה על סמך נישואין עם בן זוג מאותו מין שנערכו בכלל במדינה שלישית, מה שהוא כן יכול לעשות, הוא פונה כרווק, המדינה מכירה אותו כרווק, אלינו הוא מגיע עם דרכון שמוכן לעליה, בשאלון העליה הוא מציין שהוא רווק ואנחנו מעלים אותו למדינה עם אשרת עולה שבאשרה כתוב שהוא באמת רווק.

אברהם נגוסה: כל המדינות האלה - - -

רון שכטר: כל המדינות במרחב הזה לא מכירות בנישואים.

אמיר אוחנה: מה קורה כשבמדינת היעד, נגיד רוסיה לצורך העניין באמת לא מכירים בנישואים מאותו מין, אבל במדינה שבה הגברת נישאה, בדנמרק, מכירים בכך ומדינת ישראל מכירה בכך.

אמיר אוחנה: כלומר כאשר זוג ישראלי לצורך העניין הולך ומתחתן בדנמרק, חוזר לכאן ומציג תעודה בפני משרד הפנים, משרד הפנים מחויב לרשום אותו כנשוי.

רון שכטר: אני לא משרד הפנים.

אמיר אוחנה: שניה, אני אומר מדינת ישראל כרגע, לא המשרדים השונים.

אמיר אוחנה: מדינת ישראל מכירה בנישואים האלה ורושמת אותם.

אמיר אוחנה: האם אפשר ליצור מצב שנישואים כאלה יוכרו גם על ידיכם עוד מלכתחילה.

אמיר אוחנה: לא ברוסיה, אבל בכל מה שנוגע לעליה לישראל?

רון שכטר: זה מצב די מורכב.

רון שכטר: כי מצד אחד - - -

אמיר אוחנה: זה מצב מורכב, נכון.

אברהם נגוסה: לדעתי השאלה צריכה להיות מופנית למינהל האוכלוסין.

אברהם נגוסה: נתיב עובד על פי מה שקיים.

אמיר אוחנה: אז אולי צריך לשנות.

אברהם נגוסה: בסדר, לשנות זה משהו אחר, אבל כרגע המדיניות, החוק של מינהל האוכלוסין, הוא קיבל הוראה לא להכיר.

קריאה: לא, זה לא מדויק.

אמיר אוחנה: עוד מעט נשמע גם אותם.

רון שכטר: שניה.

רון שכטר: קודם כל דיברתי על אנשים שבכלל לא מצהירים מסיבות כאלה ואחרות שיש להם בן זוג מאותו מין.

אמיר אוחנה: מי שלא מצהיר, אין לך מה לעשות.

רון שכטר: אם אתם שואלים אותי על הזוגות שבאים או לפחות אחד, למשל מתייצב אדם אחד בלי בן זוג ואומר "יש לי בן זוג שלא זכאי מחוק השבות מכח לידה" ויש לנו תעודת נישואין מאיזו שהיא מדינה, אני יכול להגיד לכם שב-2017, אם נתקלתי בחוץ לארץ, לא בארץ בהליך שינוי מעמד, כשאנשים באו לא באשרות עולה והגישו בקשה דרך רשות האוכלוסין והגיעו אלינו, כשאני מדבר שם, אני באופן אישי ביקרתי את אחד הקונסולים שלנו במרחב ואני באופן אישי ראיתי זוג אחד כזה.

רון שכטר: זאת אומרת, אני לא יודע להגיד לכם, מדובר על מקרים בודדים ביותר.

רון שכטר: אם אנחנו בשנה שעברה הנפקנו - - -

אמיר אוחנה: אני שומע שהגברת רוצה להגיד אחרת.

אברהם נגוסה: הבנו את מה שהסברת לגבי השלטונות שם, יש בעיה שאדם רשום כרווק לא יכול לצאת משם כנשוי.

אברהם נגוסה: ברגע שהוא נוחת בארץ אתה נותן לו אשרת עולה ולבן הזוג אשרת תייר.

אברהם נגוסה: ברגע שהוא נוחת בארץ מה הבעיה בשדה התעופה לתת להם תעודת עולה ותעודת זהות כזוג?

רון שכטר: אנחנו כקונסולים נותנים אשרות עליה רק בחוץ לארץ.

אברהם נגוסה: הבנתי את הבעייתיות.

אברהם נגוסה: סיימת?

אנה טליסמן: רק לדייק.

אנה טליסמן: כשאני דיברתי על זוגות שבאו לפה, דיברתי רק על זוגות שבקונסוליה הגישו את תעודת הנישואים כי אם הם לא מכריזים שהם נשואים אין על מה לדבר.

אנה טליסמן: אני מדברת רק על אלה שהגיעו לקונסוליה, הגישו תעודת נישואים, זה בדיוק המקרה של העולה החדשה ממוסקבה, ישבו פה מסנט פטרבורג, שם יושבים שוב ממוסקבה, היו פה זוגות מבלארוס, כל הזוגות האלה הגישו תעודת נישואים.

אנה טליסמן: הם ביקשו שבן הזוג ייכלל.

אנה טליסמן: זה משהו מוזר, ברוסיה ובלארוס כן הכניסו את זה לשאלון, ובאוקראינה לא הרשו להכניס לשאלון ואפילו לא הזמינו את בן הזוג לראיון בקונסוליה.

אברהם נגוסה: הוא ציין שני דברים.

אברהם נגוסה: המבקש מציין שהוא רווק בטופס.

מרגריטה פטרנקו: לא, הוא מציין שהוא נשוי בדנמרק.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: הוא אמר שיש בעיה נוספת, בעת היציאה, האישורים שצריכים להשיג מהשלטונות אי אפשר להציג את זה כי לאותם שלטונות ידוע שהוא רווק ולכן הם לא יכולים להציג אותו כנשוי.

אברהם נגוסה: האם זו לא בעיה?

מרגריטה פטרנקו: זו בעיה בבלארוס, נכון.

אברהם נגוסה: גם במדינות אחרות.

מרגריטה פטרנקו: לא, ברוסיה לא.

מרגריטה פטרנקו: ברוסיה לא מבקשים אפילו דרכון למשהו קבוע.

מרגריטה פטרנקו: באוקראינה זה לא בעיה כי אוקראינה דווקא מכירה בתעודה.

מרגריטה פטרנקו: הם לא מכירים בנישואים, אבל מכירים בתעודה כחוקית.

מרגריטה פטרנקו: הם אפילו מביאים לפה - - -

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: מה אתה אומר על זה?

מרגריטה פטרנקו: מי שבא מבלארוס זו בעיה שלהם.

אברהם נגוסה: הבנתי, מה לגבי מדינות אחרות?

רון שכטר: יש מדינות שמבקשות מאזרחים קודם כל לקבל אישור של השלטונות המקומיים לצאת מהמדינה למגורי קבע כמו בלארוס באמת, רוסיה ואוקראינה לא מבקשות.

רון שכטר: זאת אומרת אם אדם מחזיק בדרכון חו"ל בתוקף והוא מוכיח את זכאותו לפי חוק השבות, אנחנו מנפיקים אשרת עליה.

רון שכטר: מה שכן, הבעיה יכולה להיות בהמשך באמת שכמו שאמרתי באשרות העליה אנחנו מחויבים לציין את מצבו המשפחתי של אותו עולה.

אברהם נגוסה: הנציגה אומרת שבטפסים ממלאים גם שהם נשואים ומגישים גם את תעודת הנישואים לנציג נתיב.

אברהם נגוסה: וגם שהשלטונות לא מעניין אותם והם לא דורשים, כפי שאמרת.

אברהם נגוסה: אז מה הבעיה של נתיב שלא מכיר בנישואים ולא מאפשר להם לעלות לארץ כזוג?

רון שכטר: עוד פעם, אנחנו הזרוע המבצעת של רשות האוכלוסין.

אברהם נגוסה: אז תגיד לי אם יש מדיניות או הוראות שקיבלת מהארץ?

רון שכטר: לי אישית אין הוראה כתובה מרשות האוכלוסין שמופנית אלי שבמדינות המרחב שלא מכירות בנישואים חד מיניים במדינה שלישית, שאנחנו רשאים להנפיק אשרה גם לבן זוג שאין לו זכאות מכח לידה.

רון שכטר: ברגע שאני מקבל כזאת הנחיה, אני מבצע.

אברהם נגוסה: יש עוד שאלה לנציג נתיב.

אברהם נגוסה: בבקשה.

עדי ברקו: הזכרת את מה שקורה במקרה שיש חוסר תאימות בין כאלה שמדווחים על עצמם כרווקים, שאין הסדרה של זה.

עדי ברקו: אבל מה במקרה של אדם שרשום לו במסמכים זכר או נקבה והניראות שלו לא תואמת?

עדי ברקו: כלומר אדם שרשום "זכר" אבל מדובר באישה טרנסג'נדרית ולהיפך, יש נוהל לכך?

עדי ברקו: יש מקרים כאלה?

רון שכטר: לי זכור מקרה אחד, אני לא זוכר מה היה קודם ומה אחר כך וזה לא כל כך משנה, אבל אני זוכר שהמקרה הזה טופל פה בישראל, הבקשה הוגשה דרך משרד הפנים, זה היה אזרח רוסי שנכנס לפה, מלכתחילה הוא לא ניגש לקונסוליה, הוא נכנס כתייר כי דרכון רוסי פטור מאשרות כניסה לישראל, כלומר קנה כרטיס והגיע לפה.

רון שכטר: זה היה מקרה מסובך כי קודם זאת הייתה אישה ואחר כך גבר ואחר כך הוא הגיש בקש על סמך חיים משותפים עם בן זוג ישראלי.

רון שכטר: משרד הפנים ביקש מאיתנו קודם כל לבדוק את הזהות של הבנאדם והזכאות כי הוא טען לזכאות מכח לידה.

רון שכטר: אז הייתה שם בעיה מאוד מורכבת כי הוצגו מסמכים רפואיים מרוסיה שהוא עבר שם ניתוח החלפת מין והיו שם שני דרכונים, אחד על זכר ואחד על נקבה.

רון שכטר: המקרה הזה זכור לי רק בישראל, לא זכור לי אף מקרה שטרנסג'נדר הגיש בקשת עליה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נעבור לרשות האוכלוסין בבקשה.

אברהם נגוסה: שמעתם את הטענות, אנחנו מבקשים התייחסותכם לנושא.

מזל כהן: לאור ההחלטה של שר הפנים לשעבר גדעון סער מאוגוסט 2014, יצאה הנחיה מתאימה לכל הגורמים הרלבנטיים לפיה חוק השבות חל לא רק על בני זוג גבר ואשה אלא גם על בני זוג מאותו מין.

מזל כהן: יצאה הנחיה כזאת, אבל מה שהודגש שם, שצריך לבדוק את הנישואים והנישואים צריכים להיות אכן מוכרים באותה מדינה ממנה יוצאים בני הזוג.

מזל כהן: זאת אומרת, כפי שדברו פה, בני זוג בעלי אזרחות רוסית יוצאים לדנמרק ונישאים, נכיר בזה רק אם גם ברוסיה יכירו בנישואים האלה.

מזל כהן: זו הייתה ההנחיה, על מנת שאותם זוגות יוכלו להיכנס ארצה כזוג נשוי.

אברהם נגוסה: למשל בני הזוג עזבו את רוסיה.

מזל כהן: עזבו זה משהו אחר.

מזל כהן: אנחנו מדברים על כאלה שנסעו - - -

אברהם נגוסה: נניח שנסעו לשלושה חודשים - - -

מזל כהן: רגע.

מזל כהן: זה השתנה.

מזל כהן: שמנו לב שלא עומדים בגזרה הזאת ואכן הוצאנו הנחיה נוספת ללשכות, דרך אגב, ההנחיה הוצאה גם לסוכנות היהודית ולכל הגורמים הנוגעים בדבר, שברגע שאותם מבקשים מציגים תעודת נישואים מוכרת ולא משנה לנו מה ומו, גם אם הנישואים לא הוכרו באותה מדינה, ניתן להחיל עליהם את חוק השבות.

מזל כהן: חד משמעית.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתעני לאשה שאמרה שהיא התחתנה בדנמרק.

אברהם נגוסה: באיזו שנה?

אברהם נגוסה: מתי התחתנת בדנמרק?

קריאה: 2017.

מזל כהן: זה היה לפני ההנחיה הזאת.

קריאה: היה איזה שהוא בג"צ.

אברהם נגוסה: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) ב-2017 התחתנת בדנמרק, יש לך את תעודת הנישואים.

אברהם נגוסה: מתי ביקשת לעלות לארץ?

יוליה בוגלפר: (אומרת דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) זה היה באוגוסט ובספטמבר - - -

מזל כהן: אני אשיב לך.

מזל כהן: יש לנו נוהל שנקרא נוהל נישואים טריים.

מזל כהן: אנחנו מחילים את הנוהל הזה על כל הזוגות הנשואים הטריים ועולים ארצה.

מזל כהן: כך פעלו גם אצלה.

מזל כהן: בשנה הראשונה אנחנו לא נותנים מעמד עולה, לפי נוהל זה בשנה הראשונה בודקים את הנישואים, ורק אחרי שנה אם הכל בסדר, בודקים, יש מרכז חיים בישראל, כנות קשר, אז נותנים את מעמד העולה.

מזל כהן: כך פעלו לגביה.

אברהם נגוסה: אם היא תבוא עכשיו, אתם תתנו לה?

מזל כהן: קודם כל לא חלפה שנה, היא תגיע ללשכה ויעשו לה ראיון והכל יהיה בסדר, צריך לתת לה.

מזל כהן: לפי הנוהל צריך לתת לה.

אברהם נגוסה: מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי של דבריו היא עשתה את זה באוגוסט 2017, לכן היא צריכה לחכות עד אוגוסט 2018.

מרגריטה פטרנקו: היא קיבלה סירוב בעל פה בקונסוליה, ונאמר לה ש- - -

מזל כהן: מה קרה פה בארץ?

מרגריטה פטרנקו: בארץ היא רק הגישה בקשה שוב.

מזל כהן: נתנו לה כבר תשובה?

מרגריטה פטרנקו: לא, היא מחכה לנציג, ומחכה ל - - -

מזל כהן: בסדר, אז יתנו לה תשובה.

מזל כהן: זה הנוהל.

מרגריטה פטרנקו: אבל למה היא לא קיבלה שם בקונסוליה.

אברהם נגוסה: הנישואים נעשו באוגוסט 2017, אז מחכים שתחלוף שנה, עד לאוגוסט 2018.

אברהם נגוסה: כלומר אחרי אוגוסט 2018 יתנו לה מעמד.

מזל כהן: כן.

מזל כהן: יתנו לה את המעמד אבל לפני כן היא יכלה לקבל א/5 בינתיים, עד לקבלת המעמד במשך שנה ואני מבינה ממנה שלא נתנו לה.

מזל כהן: כנראה שזה בהליך עדיין, אני לא יודעת.

מזל כהן: אני לא יכולה להתייחס למקרה הפרטני הזה.

מזל כהן: אבל זה מה שאומר לנו הנוהל.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: הנוהל אומר שאם הם נשואים במדינה אחרת, גם אם במדינה שהם יוצאים ממנה לא מכירים, משרד הפנים מכיר אם לנישואין יש תוקף של שנה לפחות.

מזל כהן: כן.

קריאה: זה חל לגבי כל הזוגות הנשואים.

מזל כהן: כל הזוגות, לא רק חד מיניים.

מזל כהן: כל הזוגות.

מרגריטה פטרנקו: עכשיו במרץ יש לנו זוג ששוב הולך לקונסוליה.

מרגריטה פטרנקו: אני יכולה להודיע שאם הכל בסדר עם המסמכים ועברה שנה, אני יכולה להודיע - - -

מזל כהן: בקונסוליה לא נותנים א/5.

מזל כהן: אין להם - - -

רון שכטר: אנחנו יכולים לתת רק אשרות עליה.

מרגריטה פטרנקו: לא נשואים טריים.

מרגריטה פטרנקו: שנה.

מרגריטה פטרנקו: זוג אחר.

רון שכטר: אנחנו בודקים את המקרה, אם הכל בסדר והכל תקין.

מרגריטה פטרנקו: אז אני אגיד כי לא רשמו אותם אפילו לראיון ביחד.

אברהם נגוסה: כשהצגת לנו את הנוהל הזה לא אמרת, האם אתה שומע את זה בפעם ראשונה או שלא רצית לומר את זה?

אברהם נגוסה: את הנוהל שמזל דיברה עליו עכשיו?

רון שכטר: אני לא קיבלתי הנחיה כתובה ממשרד הפנים שאפשר להנפיק אשרות לזוגות חד מיניים.

אברהם נגוסה: אני חוזר אליכם.

אברהם נגוסה: פה הוא אומר - - -

מזל כהן: חבר הכנסת נגוסה, יש פה העתק של לשכת הקשר, הם המכותבים הראשונים ואחר כך הסוכנות היהודית, יכול להיות שהייתה תקלה והוא לא קיבל.

מזל כהן: אני לא יכולה לומר את זה, זה נשלח להם, יש להם את ההנחיה.

אברהם נגוסה: מתי זה נשלח?

מזל כהן: ב-30 לנובמבר 2017.

מזל כהן: מכל מקום, אני מבינה שעד היום, לטענתו לא היו פניות.

רון שכטר: גם אין פניות.

רון שכטר: אם זאת ההנחיה וזה מקובל על משרד הפנים, זה לביצוע מיידי.

אברהם נגוסה: היא אומרת שנשלח בנובמבר 2017.

רון שכטר: המסמך מ-30 לנובמבר 2017, זאת אומרת לפני חודשיים.

אברהם נגוסה: אבל זה לא כל כך רחוק, המכתב - - - זה שלא הכרת - - - אבל מה שחשוב, אנחנו מסתכלים קדימה.

אברהם נגוסה: תקבל את ההנחיה, את הנוהל החדש ואז לא תהיה בעיה בעתיד.

אברהם נגוסה: אנחנו התקדמנו.

קריאה: נשמח לקבל את הנוהל הזה.

אברהם נגוסה: זו הנחיה פנימית.

אברהם נגוסה: הם העבירו.

אברהם נגוסה: אני גם מכיר את עבודת המערכת.

אברהם נגוסה: לכן לא נדרוש מסמך פנימי שעובר בין המשרדים הרלבנטיים.

אברהם נגוסה: מה שחשוב לנו שנתיב יקבל את ההנחיה והסוכנות היהודית תקבל את ההנחיה והמועמדים לעליה מהמדינות שציינתם קודם, 15 מדינות, יוכלו לעלות על פי חוק השבות עם בן זוגם שמאותו מין.

אברהם נגוסה: זה השינוי.

אברהם נגוסה: עם הבשורה הזאת אני רוצה לסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: אם יש בעיות שלא מיישמים את הנהלים האלה תפנו אלינו ונקיים עוד דיון.

אברהם נגוסה: אני מודה לכולם.

אברהם נגוסה: נציג משרד הקליטה ולכן אנחנו נפנה אליהם עם הטענות שהעליתם כאן בעניין, כדי שיעדכנו באתר משרד העליה והקליטה שיהיה מידע נגיש לכולם בעניין שוויון ההזדמנויות.

אברהם נגוסה: לשאלה שהעלית לגבי ההטרדות וההשמצות והאפליה על רקע נטיית מין, אני צריך להתייעץ עם חבריי חברי הכנסת ולבדוק את חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, ונראה אם יש סעיף שאנחנו צריכים לחזקו בעניין הזה.

אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו נועלים את הדיון.