ועדת המשנה לענייני איו"ש, כנסת 20, פרוטוקול מספר 64, 2018-06-19 09:30

מרדכי יוגב: בוקר טוב.

מרדכי יוגב: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה לעניינים אזרחיים ביהודה ושומרון, בנושא המים, תשתיות המים, המחסור במים והמענה לכך.

מרדכי יוגב: הישיבה היא פתוחה לפי סעיף 120ב(2).

מרדכי יוגב: בוקר טוב חבר הכנסת מוסי רז.

מרדכי יוגב: אני מקדם בברכה את ראש המינהל האזרחי, תת-אלוף אחוות בן חור ואת כל יתר האנשים ממקורות, את עוזר שר הביטחון ואחרים.

מרדכי יוגב: אני מבקש לומר בפתח הישיבה, במיוחד ובכבוד לרמ"א, שהיה לנו כאן שבוע של מתח מסוים שנבע משאלה אותה הצגתי בפתיחת דיון פתוח בנושא שטחי C, מי שולט בשטחי C, האם זה מתפ"ש או מתפ"ס, הכותרת שמורה ליהודי שיושב כאן בחדר ולא אני המצאתי אותה, קרי, מתאם פעולות בשטחים, אחריותו לשליטה בשטחי C מאז הסכמי אוסלו בהם חולק השטח ו-A בשליטה ביטחונית ואזרחית פלסטינית, בשליטה על-ביטחונית שלנו, ו-B ידוע, קצת בלגן וקצת גם וגם, ו-C בשליטה שלנו.

מרדכי יוגב: הדיון היה דיון אסטרטגי משום שהרשות הפלסטינית הקימה משרד להשתלטות על שטחי C ובתוך זה הביקורת הייתה עניינית אבל חס ושלום לא נשמעה לרגע אמירה שמתפ"ש או מתפ"ס או אמירה כלשהי כנגד איש זה או אחר.

מרדכי יוגב: אני מעריך ואוהב את כולם ויודע את זה גם רמ"א ויודע את זה גם מתאם הפעולות בשטחים, האלוף כמיל אבו-רוקון שהיה פעם פקוד שלי ואני מעריך אותו.

מרדכי יוגב: אני לא יודע אם אני היחיד כאן שהיה בבית שלו ובירך אותו באופן אישי, אבל הייתי בבית שלו ובירכתי אותו גם על מינויו.

מרדכי יוגב: בהחלט אני רואה בו ובכולם אנשים משמעותיים וטובים.

מרדכי יוגב: הביקורת הייתה על עצם העניין.

מרדכי יוגב: נחזור לענייננו שלנו.

מרדכי יוגב: נושא המים הוא באמת נושא די קריטי ואקוטי.

מרדכי יוגב: מי שידבר, יציג את עצמו ואנחנו נתחיל.

מרדכי יוגב: ביהודה ושומרון חיים כיום כ-3 מיליון, מהם כ-2.5 מיליון פלסטינים וכחצי מיליון יהודים.

מרדכי יוגב: אם מסתכלים על 2050, וכאן אני בא לשבח את משרד התשתיות, שבנושא המים אנחנו רואים התקדמות משמעותית מאוד בשנה האחרונה של לקיחת ראייה קדימה ל-2050.

מרדכי יוגב: אני לא יודע להגיד, אנחנו אומרים בכלל אצבע.

מרדכי יוגב: אין לנו את הסטטיסטיקה אם יהיו 4 מיליון פלסטינים ומיליון וחצי יהודים או יהיה יותר מדי מצד זה או יותר מצד זה או פחות.

מרדכי יוגב: מתוך ראייה שאנחנו צריכים להסתכל קדימה ולא להגיע כל קיץ לקיץ שבו יש אנשים שאין להם מים ויש מקומות אליהם מביאים מים במכליות ויש חקלאות שמתייבשת במגזר זה או במגזר אחר.

מרדכי יוגב: יש הרבה מאוד גניבות מים שנובעות מאותו מחסור ולא רק.

מרדכי יוגב: נושא הדיון שלנו.

מרדכי יוגב: אני אוהב להתחיל ברחוק ובתכניות האב למים.

מרדכי יוגב: שנת הייחוס לי לא ברורה לי ויכול להיות שבן חור, אתה תאמר, כי במקומות מסוימים ראינו ייחוס ל-2050, ל-2045, ל-2040 אבל אני פחות עוסק בכך כי יכול להיות שהיה צריך לאחד בין כל הגורמים לגבי שנת הייחוס אליה אתה יכול לתכנן.

מרדכי יוגב: שוב אני אומר שאני לא איש מקצוע מספיק כדי לומר לאיזו שנה נכון להתייחס, אבל כן לראות, לפחות מבחינת אוכלוסייה, איזה שהם מספרים משוערים אליהם המערכת מתייחסת, הן ביחס למים, הן ביחס לחשמל, הן ביחס לכבישים עתידיים או לכל תשתית עתידית בהנחה שהאוכלוסיות האלה תהיינה בשטח.

מרדכי יוגב: אם כן, עיקר העניין הוא הטווח הרחוק של 2040.

מרדכי יוגב: יחד עם זאת, וגם משום היותנו מתייחסים גם לשוטף, ההיערכות לקיץ 2018 שאנחנו כבר בתוכו ובליבו, לא פחות חשובה.

מרדכי יוגב: מתוך זה טווח קצר בינוני וארוך מתערבב לנו קצת, בעיקר הקצר עם הבינוני כי יכול להיות שיש פרויקטים שקודמו גם לקראת הקיץ וגם לבינוני.

מרדכי יוגב: השורה התחתונה.

מרדכי יוגב: המטרה המרכזית של הישיבה היא הטווח הארוך והטווח הקצר.

מרדכי יוגב: המטרה השנייה היא טיפול של רשויות האכיפה ונמצאים כאן נציגים, מיגור תופעת גניבת המים שהיא עצומה ומה עוד אפשר לעשות בכלים כדי למגר אותה.

מרדכי יוגב: נתוני אכיפה.

מרדכי יוגב: נושא הפיילוט לאיגום נחלים.

מרדכי יוגב: אם נגיע אליו, נגיע, ואם לא נגיע אליו, אז לא.

מרדכי יוגב: מכיוון שאתם כאן, כרמ"א הממונה והאחראי על השטח, אתה תקבע מי פותח.

אחוות בן חור: אני.

אחוות בן חור: בוקר טוב.

אחוות בן חור: נמצא אתנו גיורא, ראש הרשות.

אחוות בן חור: אני אומר כמה מלים.

מרדכי יוגב: בוקר טוב, סליחה, התעלמתי ממך.

מרדכי יוגב: טעות שלי.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר לך שלום וגם בהצלחה רבה.

מרדכי יוגב: כבר הגיעו אלי שמועות על כך שאתה עושה דברים טובים.

מרדכי יוגב: האחרון שאמר לי את זה, זה היה בשבוע שעבר.

אחוות בן חור: אני אתן תכף לגיורא להציג את הנושא.

מרדכי יוגב: בכל הארץ ולא רק ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: אני לא זוכר מי ציין את זה בפני.

אחוות בן חור: אני כמובן אתן לגיורא להציג את הראייה הכוללת.

אחוות בן חור: אני אומר כמה דברים כלליים על מה ששאלת לגבי הטווחים, דווקא על התמונה הכללית בתפיסה שלנו כמינהל אזרחי, אחר כך גיורא ואחר כך ניתן לחבר'ה להציג את ההקשרים היותר נקודתיים של התהליכים שקורים בשנתיים האחרונות בואך קיץ 2018 וקיץ 2019 ובטווחי הזמן השונים.

אחוות בן חור: אני חושב שהדבר המרכזי שאפשר לדבר עליו הוא שיש שינוי דרמטי בכל התפיסה של כל סוגיית המים ביהודה ושומרון בשנתיים האחרונות על ידינו.

אחוות בן חור: על ידינו, זה בראש ובראשונה רשות המים ואחר כך המינהל האזרחי עם חברת מקורות במעטפת של משרד הביטחון ומשרד התשתיות.

אחוות בן חור: המשמעות של מה שאמרתי היא שיש תכנית אב למים 2040.

אחוות בן חור: לשאלה שלך על איזה שנים אנחנו מדברים, אנחנו מדברים על 2040.

אחוות בן חור: יש תכנית אב למים 2040 ביהודה ושומרון שגיורא כבר לדעתי אישר אותה סופית.

אחוות בן חור: יש תכנית אב נוספת לנושא בקעת הירדן שהיא תכנית משלימה שנמצאת בתהליכים של אישורים סופיים אבל זה לא מעכב את ההתקדמות של הדברים הגדולים שקשורים לתכנית הזאת ואני אתייחס אליה.

אחוות בן חור: הדבר הבא שיש זה שהמינהל האזרחי מקדם את כל נושא תכניות המתאר שאמורות להשלים את ההקשר הסטטוטורי הרחב של התפיסה העיצובית הכוללת של האירוע זה שנקרא מים.

אחוות בן חור: אחת, זה תמ"א 60/1 שזו תמ"א מים ומתקנים קטנים שאמורה לשחרר הרבה מאוד צווארי בקבוק בתהליכים הסטטוטוריים התכנוניים.

אחוות בן חור: היא נמצאת, אני מקווה שנגיע לזה שעד סוף השנה היא כבר תהיה בדיון להפקדה.

אחוות בן חור: התמ"א השנייה היא תמ"א 62 שהיא תכנית מתאר לניקוז ואגני חלחול שהיא כבר עברה דיון לתוקף, עברה דיון להתנגדויות ואנחנו צריכים פשוט לפרסם אותה והיא נכנסת לתוקף, אני מקווה, גם כן בתקופה הקרובה.

אחוות בן חור: הדבר הבא שאנחנו נתעסק אתו בואך 2019, כנראה, נראה מבחינה משאבית אם תהיה לנו את האפשרות, זה הנושא של ביוב.

אחוות בן חור: תמ"א ביוב.

אחוות בן חור: בעצם השלישייה הזאת ביחד אמורה לייצר את התמונה ההוליסטית של ההסתכלות על כל העולם המתארי של עולם המים – מים, ניקוז, ביוב – ביהודה ושומרון, בחפיפה ובהתאמה או בממשקים עם כל ההקשר הישראלי.

אחוות בן חור: זה פעם אחת מה שקרה.

אחוות בן חור: הדבר השני הוא ממש בוסטר שנתנו לכל נושא התכניות של המתקנים, מתקנים ביהודה ושומרון, המון שנים, עשרות שנים של מתקנים שהגיע הזמן – וחברת מקורות מאוד לחצה בצדק – לחדש, לעדכן, לקדוח מחדש, להעמיק קידוחים, לשנות מתקנים וכולי.

אחוות בן חור: עשינו מהלך מאוד משמעותי בשנתיים האחרונות לשחרר המון צווארי בקבוק.

אחוות בן חור: רוב המתקנים על אדמות פרטיות והיה צריך לעשות הפקעות וכל מיני דברים כאלה.

אחוות בן חור: בסך הכול אנחנו נמצאים במצב שיש המון מתקנים משוחררים מבחינה סטטוטורית תכנונית לביצוע על ידי חברת מקורות, מה שמאפשר באמת כחלק משלים לכל תכנית האב שגיורא מוביל.

אחוות בן חור: זה לגבי העניין הסטטוטורי של המתקנים.

אחוות בן חור: במהלכים הגדולים, אולי תכף ירחיבו, יש את הצנרת הגדולה שקשורה לתכנית אב 2040 שכבר מתחילה פיזית להיכנס לשטח, גם בציר 5 וגם ב-55 ובמקומות נוספים.

אחוות בן חור: יש את הסוגיה הגדולה של הקדרון עם הפלסטינים שאנחנו מובילים.

אחוות בן חור: אני חושב שזה מתקדם בסך הכול בסדר גמור בואך למטה לכיוון הבקעה.

אחוות בן חור: הסיפור של המובל הצפוני מעמק המעיינות, גם הוא בסך הכול בתהליכים כאלה ואחרים של תכנון והתקדמות.

בני אלבז: זה עשרה מיליון קוב שיספק לבקעה.

אחוות בן חור: אני וגיורא אישרנו להוציא מים, 2 מיליון, מעינות צוקים, לתגבור מיידי לטווחים הקצרים של הזמן.

מרדכי יוגב: עינות צוקים לכיוון מועצה אזורית מגילות.

אחוות בן חור: החלטה מאוד לא פשוטה.

אחוות בן חור: יש עוד המון, עשרות פרויקטים שקשורים לאירוע הזה ובסך הכול, בשורה התחתונה, כשמסתכלים על מה קרה כאן ב-2016, 2017, 2018, אתה זוכר את המשבר הגדול בקיץ 2016, אנחנו בצורה סיסטמתית מגדילים במיליוני קוב את ההיקף של האספקה ליהודה ושומרון.

אחוות בן חור: גם ב-2016 הגדלנו, גם ב-2017 וגם ב-2018.

אחוות בן חור: אנחנו נמצאים בתחילת הקיץ וזה נראה הרבה יותר טוב מ-2017, בינתיים.

אחוות בן חור: 2017 הייתה הרבה יותר טובה מ-2016.

אחוות בן חור: אנחנו עוסקים גם בכל נושא הגניבות, ואולי אחר כך קצת נפרט, בעבודה משותפת בינינו לבין רשות המים ומקורות בעניין הזה.

מרדכי יוגב: גיורא, ברוך הבא.

מרדכי יוגב: אנחנו לא חושבים רק על יו"ש אבל תפקידנו כאן מצומצם לזה.

מרדכי יוגב: אנחנו בהחלט שמחים שאתה שם וראיית המים הכוללת.

מרדכי יוגב: אין לנו את הסמכות לדון בעזה, אבל אם הייתה לנו, ליבנו שגם שם יהיה מה לשתות.

מרדכי יוגב: עכשיו אנחנו ביהודה ושומרון ומסתכלים קדימה, כמו שאמר כאן רמ"א, לתכנית עבודה.

גיורא שחם: תודה.

גיורא שחם: תודה שהזמנת אותי.

גיורא שחם: אני מצטער שלא יכולתי להגיע בשתי הפגישות הקודמות שהיו במהלך השנה החולפת.

גיורא שחם: היום אני שנה בתפקידי, ב-19 ביוני, כך שאם אני מסתכל אחורה, במיוחד במה שקורה באיו"ש, אני חושב, כמו שרמ"א ציין, הייתה כאן התפתחות – אני לא רוצה לומר דרמטית כדי לא להיות יותר מדי דרמטי – בצעד ענק לממש תכניות שכמובן התחילו קודם זמני.

גיורא שחם: התכנון בנושא מים וביוב.

גיורא שחם: אני אומר כמה מלים באופן כללי כדי להבין את התמונה הכוללת.

גיורא שחם: התכנון בנושא מים וגם כמובן הנגזרת של הביוב שלו, מתחיל – לא נגמר אבל מתחיל – במאזן המים.

גיורא שחם: מאזן מים מתחיל ביכולת שלנו לחזות את תחזית גידול האוכלוסייה במרחב שבו אנחנו עוסקים בתכנון.

גיורא שחם: מה תהיה האוכלוסייה באופק התכנון.

גיורא שחם: אם אנחנו מדברים על אופק התכנון, גם הוא נושא שהוא מאוד קריטי לתכנון ופיתוח של תשתיות מים מפני שככל שאני הולך יותר רחוק, בהנחה שהמערכת מתנהגת פחות או יותר מבחינת גידול האוכלוסייה בהתאם למה שמתכוונים אליה, גורמים שהם חיצוניים למשק המים, קרי, היקף ההתיישבות, היקף הגידול הדמוגרפי וכך הלאה, בסופו של דבר אופק התכנון ותחזית הגידול, למעשה גוזרים לנו את גודל המתקנים.

גיורא שחם: הייתה החלטה אסטרטגית קודם זמני של שר האנרגיה דוקטור יובל שטייניץ שהמים שיסופקו לאוכלוסייה הפלסטינית בתחום איו"ש יאמדו על פי צריכה סגולית לנפש שתואמת פחות או יותר את הצריכה של האזרחים בכלל ישראל.

גיורא שחם: אם היום הצריכה הממוצעת בישראל היא כ-85 מטר קוב לנפש לשנה, ההחלטה הייתה ללכת כמעט לצריכה הסגולית של הפלסטינים למרות שאנחנו יודעים שבפועל היא פחות מרבע מכך, אבל הטענה הייתה – וזו טענה לדעתי נכונה – שאנחנו לא יכולים לייצר שני סוגים של צריכות סגוליות במרחב אחד שבו גרים כולם ולכן נקבעה הצריכה הסגולית לנפש לאוכלוסייה הפלסטינית ל-70 קוב לשנה, שזה מיד הפך את תכנית האב לאספקת מים לאיו"ש וגם לחלק הדרומי, גם ליהודה, גם לשומרון וגם ליהודה, לתכנית שהיא בסדר גודל יותר גדול מהצרכים שאנחנו יודעים אותם היום וגם אנחנו היינו יכולים להעריך אותם לטווח של אופק התכנון.

גיורא שחם: אגב, אופק התכנון פחות או יותר בתשתיות מים נקבע על פי המתקנים.

גיורא שחם: פחות או יותר.

גיורא שחם: אם אלה תחנות שאיבה, אם אלה בריכות וצנרת וכך הלאה.

מרדכי יוגב: כמה זה לעומת היום?

מרדכי יוגב: כמה יש היום לפלסטינים?

גיורא שחם: אני לא יודע את המספר המדויק אבל אני מעריך שלא יותר מ-25 קוב לנפש.

מרדכי יוגב: אם כן, זה כמעט פי שלוש.

גיורא שחם: כמעט פי שלוש.

בני אלבז: לפי דוח האו"מ, 100 ליטר לאדם ליום.

גיורא שחם: 100 ליטר כפול 300, זה 30 קוב.

גיורא שחם: אם כן, לא טעיתי בהרבה.

גיורא שחם: העובדה הזו מבליעה בתוכה יתירות עצומה במערכת כי אם היינו מחשבים את זה לפי הצריכה הסגולית הריאלית, אגב, אני יכול לומר שבמגזר הערבי בישראל אחרי 70 שנים שחיים בתחום הקו הירוק, הצריכה הממוצעת במגזר הערבי מגיעה לסדר גודל של 50 קוב לנפש וזאת אוכלוסייה ברמת חיים.

גיורא שחם: הצריכה הסגולית היא פונקציה של רמת חיים.

מרדכי יוגב: אתה בעצם משאיר כאן יתירות וגם אופציה עתידית.

גיורא שחם: יתירות יוצאת דופן ותכף נראה שהיא משפיעה באופן גדול על היקף הפיתוח וגם על זמן הפיתוח.

גיורא שחם: לכן התכנית הזו עברה עדכון כתוצאה מההחלטה שהיא החלטה של מדיניות והיא לא החלטה הנדסית, כפי שאמרתי, עוד קודם זמני.

גיורא שחם: למעשה תכנית האב למרחב חוצה שומרון, גב ההר הדרומי וגב ההר הצפוני, נשפטה אצלי, על ידי לפני כשנה, והיא נמצאת כרגע בשלבי ביצוע.

גיורא שחם: אופק התכנון כפי שאמרתי הוא ל-2040.

גיורא שחם: תחזיות האוכלוסייה כפי שמופיעות כאן באופק התכנון.

גיורא שחם: מתוך הדברים האלה, מאזן המים הוא הדבר המשמעותי שאם בו טועים, טעינו בכל התכנית.

גיורא שחם: מכיוון שאמרתי שההחלטות המדיניות עשו אובר שוט מאוד גדול - - -

מרדכי יוגב: ברשותך, המצגת שלך גם נמצאת אצלנו?

גיורא שחם: כן.

גיורא שחם: נשלחה אליכם אתמול.

מרדכי יוגב: כדי שנוכל להיות יותר מרוכזים.

גיורא שחם: אני מציע שקותי ימשיך.

גיורא שחם: קותי הוא הממונה אצלנו על תכניות הפיתוח של מקורות והוא ימשיך לסקור בקצרה ואחר כך אולי נוסיף עוד כמה הערות בסוגיה של החיבורים הפירטיים/גניבות המים וכך הלאה.

יקותיאל וילינגר: אני אתן סקירה מהירה כי לפני שלושה חודשים ישבנו כאן בדיוק על אותו נושא.

מרדכי יוגב: נכון.

יקותיאל וילינגר: אני רק אעדכן.

מרדכי יוגב: אז התכנית עוד לא הייתה גמורה.

יקותיאל וילינגר: לא.

יקותיאל וילינגר: התכנית הייתה גמורה אבל היו הרבה יותר חסמים שחלקם השתחררו וחלקם כבר בביצוע.

יקותיאל וילינגר: בסך הכול תכנית האב אמורה להיות מושלמת בתוך סדר גודל של ארבע שנים ובעצם ל-20 השנים הבאות, אחרי זה, אנחנו עם יתירות מאוד גדולה של כמויות מים, כך שאפשר לחיות בשקט בשנים הקרובות.

יקותיאל וילינגר: זה לא אומר שלא נבדוק ונעדכן את התכנית בהתאם להתפתחות השנים, אבל אנחנו כרגע ב-2040 נהיה בעוד ארבע שנים סגורים.

יקותיאל וילינגר: פעולות שהן חלק מתכנית האב אבל פעולות מיידיות שכבר יקדמו אותנו בנוסף למה שהרמ"א הזכיר.

יקותיאל וילינגר: הוא הזכיר שהשנה הייתה הרבה יותר טובה בינתיים וברוך השם אין לנו סגירות מים.

יקותיאל וילינגר: חלק מחוצה שומרון, קטע ד' ובהמשך עד אלקנה.

בני אלבז: נבי אליאס.

יקותיאל וילינגר: לא.

יקותיאל וילינגר: קו שעוקף את הקו שבתוך קו התפר שם מעריכים גניבות של כ-3,000 מטר קוב ליום וזה ייחסך ויתווסף למערכת.

יקותיאל וילינגר: יימנעו הגניבות וייחסך למערכת על ידי הקו הזה שהוא בביצוע והוא אמור – מתן ממקורות שהוא מנהל הפרויקטים יעדכן אותי – בעוד חודש וחצי לפעול ובעצם למנוע את הגניבות ובצורה זאת תהיה לנו תוספת של מים למערכת לציר חוצה שומרון.

בני אלבז: מיליון וחצי קוב.

אחוות בן חור: שלא נתבלבל.

אחוות בן חור: הגניבות הן הקטע הקטן כאן.

אחוות בן חור: זה קו של 48 צול.

אחוות בן חור: זה חלק מתכנית האב.

אחוות בן חור: זה הקטע המשמעותי.

אחוות בן חור: זאת דרמה של קו.

אחוות בן חור: על הדרך הוא גם פותר את הבעיה.

יקותיאל וילינגר: בהחלט זה חלק.

מרדכי יוגב: זה בעצם כבר הקו של ציר 5?

אחוות בן חור: זה כבר חלק מהקו הגדול של תכנית האב.

מרדכי יוגב: זה כבר באוגוסט עובד?

קריאה: באוגוסט נצא לדרך.

יקותיאל וילינגר: הקטע של עוקף אזום שיחסוך את הגניבות.

יקותיאל וילינגר: לכן הוא קודם כדי כבר לתת איזו משמעות עכשיו.

יקותיאל וילינגר: הוא יתחיל לפעול בעוד שלוש-ארבע שנים.

קריאה: הגדול.

יקותיאל וילינגר: ההמשך שלו.

יקותיאל וילינגר: ציר חוצה שומרון הוא בעצם מתחיל מתחנת אלישמע שיושבת על קו המוביל הארצי וזה קו שמ-60 צול יורד בהדרגה ומספק לבריכות שער שומרון ובהמשך לאלקנה, ברקן, אריאל, תפוח.

יקותיאל וילינגר: בהמשך לגב ההר הצפוני וגב ההר הדרומי.

יקותיאל וילינגר: בעצם הקטעים מהקו הזה כבר בביצוע.

יקותיאל וילינגר: הקטע של עוקף אזום-עטני עד אלקנה הוא כבר יופעל באוגוסט.

יקותיאל וילינגר: קטע נוסף הוא הקטע מאורנית, אלפי מנשה, שבתכנית האב, אחרי שתחנת אלישמע תעבוד, הוא אמור לספק מים צפונה לכיוון ציר 55, אלפי מנשה וקדומים, אבל בשלב הראשון, בגלל שיש לנו עודפים באזור נווה ימין, שאנחנו לא יכולים להעביר כי עדיין אין קו, לא יכולים להעביר אותם מזרחה, הם בעצם ירדו ויתגברו גם את ציר חוצה שומרון, בשלב הראשוני.

מרדכי יוגב: זה קו 55.

יקותיאל וילינגר: זה ציר 55.

יקותיאל וילינגר: אלפי מנשה-קדומים.

יקותיאל וילינגר: קודם הקטע בעוקף נבי אליאס.

יקותיאל וילינגר: הקו הזה וקידוח קדומים 2, גם כן מקודם כדי שייתן מענה מיידי.

יקותיאל וילינגר: מתן, אולי אתה יכול לעדכן היכן עומד קידוח קדומים 2 עם הסטטוטוריקה בשטח?

מתן קרייזלר: בוקר טוב.

מתן קרייזלר: אני ממקורות, מנהל פרויקטים ביהודה ושומרון.

מתן קרייזלר: לגבי קידוח קדומים 2, כרגע אנחנו מוכנים להיכנס לקדיחה.

מתן קרייזלר: יש לנו צו, מכל הרשויות קיבלנו והתכנית שלו הופקדה.

מתן קרייזלר: אבל יש לנו חסם כרגע שזה אישור של אג"ת, אגף תכנון של צה"ל, שטרם התקבל.

מתן קרייזלר: מאחר ולא נקבל אותו, לא נוכל להיכנס לקדוח.

בני אלבז: אתה קיבלת צו ואתה יכול להתחיל לעבוד.

בני אלבז: בקיץ 2019 התחייבתם לסיים אותו.

מתן קרייזלר: צריך להבין שלקדוח קידוח כזה עולה 10 מיליון שקלים.

מתן קרייזלר: כרגע אישור אג"ת מעכב אותנו מאחר שאישור אג"ת נדרש כדי לקדם את התב"ע.

מתן קרייזלר: לא יהיה לנו אישור אג"ת, לא תהיה לנו תב"ע ובעצם נעשה רק חור באדמה ולא נוכל לצייד את הקידוח ואז הקידוח לא רלוונטי.

מרדכי יוגב: שומע אתכם כאן עוזר שר הביטחון.

מתן קרייזלר: הוא עוזר לנו הרבה.

קובי אלירז: אנחנו בקשר.

קובי אלירז: עוד מעט אני אתייחס, אבל אנחנו בקשר ברמה שבועית והעניין מטופל וייפתר בהקדם האפשרי.

מתן קרייזלר: ברמת העיקרון אנחנו ערוכים להיכנס לביצוע.

מתן קרייזלר: קדיחה כזאת, סדר גודל של חצי שנה, ציוד של קידוח זה גם כן בערך שנה וחצי.

מתן קרייזלר: צריך להבין שקידוח הוא אירוע לא פשוט.

מתן קרייזלר: זה לא קו מים.

מרדכי יוגב: באיזה עומק?

מתן קרייזלר: 450 מטרים פלוס-מינוס.

קריאה: זה גם חשמל.

מתן קרייזלר: זה גם חשמל כמובן.

מתן קרייזלר: מתוכננת שם תחנה מאוד גדולה שאמורה לספק מים בנוסף לקדומים ולכל הגזרה הזאת, גם לגזרת שכם.

מרדכי יוגב: כשיטה ביחס לאוכלוסייה הפלסטינית, יהיו נקודות בהן יש שעון מונה או יציאה אל הכפרים ואל הערים?

אחוות בן חור: גם היום זה עובד כך.

אחוות בן חור: יש נקודות חיבור שמתממשקות לתוך המערכת שהיא כבר באחריות של הפלסטינים.

אחוות בן חור: מאותו רגע, זאת אחריות שלהם.

אחוות בן חור: בממשקים האלה נערכת הספירה לאירוע הזה.

יקותיאל וילינגר: בהמשך יש את גב ההר הצפוני וגב ההר הדרומי.

אחוות בן חור: אני אפריע רגע לקותי רק כדי להסביר כי הקידוח הזה הוא כזה שכל אזור צפון השומרון על הבסיס של 55, קרני שומרון, קדומים בואך שכם, הוא בבעיה.

אחוות בן חור: הוא אזור שנמצא בבעיה.

אחוות בן חור: כמו שהבנת, הצינור שאמור לפתור את זה לא יהיה ב-2019 אלא יותר מאוחר כי זה ייקח זמן.

אחוות בן חור: שלוש, ארבע, חמש שנים.

אחוות בן חור: לכן הקידוח הזה שאישרנו אותו כקידוח 2, במקום הקידוח שקרס, הוא משמעותי מאוד לקיץ 2019.

אחוות בן חור: אנחנו היום לוקחים מאזור חוצ"ש צפונה כדי לתת שם אוויר.

אחוות בן חור: הקידוח אמור לפתור את האירוע הזה ולכן כל כך חשוב שהוא ייגמר בקיץ 2019.

אחוות בן חור: אנחנו נעשה את כל שילוב המאמצים כדי שזה יקרה ולקרא קיץ 2019 הקידוח הזה יהיה.

מרדכי יוגב: נשאל את קרלוס.

מרדכי יוגב: אם אנחנו מסתכלים על זה לפני שאנחנו עוזבים את זה, הוא בעצם משתלב גם עם עוקף חווארה בעתיד?

מרדכי יוגב: שינוי התוואי?

קרלוס פרסיה: לא.

קרלוס פרסיה: עוקף חווארה הוא אירוע נוסף.

מרדכי יוגב: הוא אירוע נוסף אבל הוא כאילו קשור.

קרלוס פרסיה: זה מתפוח.

קרלוס פרסיה: הנה, רואים אותו כאן בצבע אדום.

קרלוס פרסיה: התוואי המזרחי של צבע אדום.

קרלוס פרסיה: מתפוח עוקף חווארה, מתחבר לצומת.

מרדכי יוגב: זה מה שאמרתי.

מרדכי יוגב: העתקת הקו מהכביש.

קרלוס פרסיה: כן, אבל הקידוח נמצא מערבית לקדומים.

מרדכי יוגב: כן.

מרדכי יוגב: זה העליון.

מרדכי יוגב: סליחה.

מרדכי יוגב: טעות שלי.

מרדכי יוגב: זה מ-5 ואין חיבור ביניהם.

שלמה ועקנין: לגבי המצוקה באזור קדומים, ההערכה היא, מבחינת לוחות הזמנים, שאם האישור הזה מאג"ת יינתן בהקדם - - -

אחוות בן חור: האישור מאג"ת לא מעכב כלום.

אחוות בן חור: אפשר להתחיל לקדוח את החור.

אחוות בן חור: עד שיסיימו את קידוח החור, יהיה אישור מאג"ת.

שלמה ועקנין: מבחינת לוחות הזמנים, בהנחה שנתחיל לעבוד, בקיץ 2019.

אחוות בן חור: זו המטרה.

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: קיץ 2019 מתוגבר מציר 5.

אחוות בן חור: המטרה היא שהקידוח הזה, ותקנו אותי אם אני טועה, בקיץ 2019 יוכל להתחיל לעבוד.

אחוות בן חור: לא?

קרלוס פרסיה: מותנה בכל התשתיות.

קרלוס פרסיה: אם התשתיות – חשמל וכולי – יהיו מוכנות, אז נוכל לעבוד.

קרלוס פרסיה: לוקח כשנה קידוח כזה.

קרלוס פרסיה: יכול להיות שנעשה איזושהי פעילות זמנית של עבודה זמנית בקיץ, שיעבוד בצורה לא אמינה, כדי שיהיה מענה.

קרלוס פרסיה: יש עוד פרויקט שאנחנו כן ננסה לעשות והוא גם לתגבר את יכולת ההעברה מיקיר לקרני שומרון שזה הציר העליון וזה הולך מברקן, יקיר, גם לשומרון.

מרדכי יוגב: היום אין שם קו?

קרלוס פרסיה: יש קו אבל הוא קטן.

קרלוס פרסיה: הוא 6 צול בתוך השמורה ואנחנו מקווים שנצליח אולי לקראת שנה הבאה לתגבר אותו ונוכל להעביר.

קרלוס פרסיה: אם בחוצה שומרון יהיו יותר מים, נוכל להעביר את זה צפונה.

קרלוס פרסיה: אלה הפעילויות שנעשו.

יקותיאל וילינגר: בגב ההר הצפוני יש את קו עוקף חווארה שגם בו יש התקדמות מבחינה סטטוטורית.

יקותיאל וילינגר: יש תוואי של הכביש העוקף.

יקותיאל וילינגר: בגב ההר הדרומי הבעיה עדיין במגדלים.

יקותיאל וילינגר: גם כאן יש איזושהי התקדמות מבחינת ביצוע הקו, בתקווה שב-2019 כבר נוכל לספק מים למגדלים דרך הקו העוקף.

מרדכי יוגב: שזה בעצם קו לכיוון שבות רחל.

מרדכי יוגב: קו דרומי.

יקותיאל וילינגר: כן.

יקותיאל וילינגר: זה מכיוון אחיה.

מרדכי יוגב: כל המחשבה להמשיך את ציר 5 ירדה מהפרק.

אחוות בן חור: לא.

אחוות בן חור: זה קו שאמור לתת מענה לעמק שילה.

מרדכי יוגב: בסוף הקו, גם מגדלים.

אחוות בן חור: בקצה.

אחוות בן חור: הוא בעצם עוקף את הקו שנמצא בתוך שטח B שאותו שותים.

מרדכי יוגב: איך קוצרא תקבל?

קריאה: יש לה מים מהצד השני.

אחוות בן חור: היא תקבל גם מכאן וגם משם.

אחוות בן חור: היא תקבל בהפוך, אבל אז הוא תקבל ממגדלים ולא מגדלים יקבלו ממנה.

יקותיאל וילינגר: תגבור נוסף לציר חוצה שומרון.

יקותיאל וילינגר: אנחנו חשבנו וקיווינו לקבל השנה מכיוון - - -

מרדכי יוגב: סליחה.

מרדכי יוגב: זאת אומרת שבקיץ 2018 מגדלים עוד צריכים להתבסס - - -

אחוות בן חור: 2019.

בני אלבז: לא צריכים מכליות.

בני אלבז: יש מערכת שלמה כבר כמעט שנה הם לא מקבלים במכליות.

בני אלבז: אין שום בעיה במגדלים כיום.

מרדכי יוגב: נמצא כאן נציג מועצה אזורית שומרון?

קריאה: לא.

בני אלבז: פתרנו את הבעיה.

בני אלבז: הצלחתי ליצור לחץ על הפלסטינים, לנתק את הגניבות.

בני אלבז: היה והייתה שם יחידת צפ"א, פיקוח, הלכנו המינהל האזרחי ושמתי לחץ.

בני אלבז: אמרתי שאם לאלה אין מים, לאלה לא יהיה מים.

בני אלבז: הצלחנו לעבור את זה והעברנו את הקיץ.

מרדכי יוגב: יפה מאוד.

מרדכי יוגב: תודה רבה.

בני אלבז: מים למגדלים, יוצא בתוך שבועיים כך שנוכל לקדם את הפרויקט של העוקף ואחר כך אני אתן את ההסבר.

שלמה ועקנין: מה לוחות הזמנים למגדלים.

מרדכי יוגב: קיץ 2019.

בני אלבז: קיץ 2019.

בני אלבז: יש לנו שם נקודת חיבור.

קרלוס פרסיה: משילה 2, מאזור שילה, אם היה כתוב בשקף הקודם - - -

בני אלבז: אני יכול להתחבר ממקום אחר.

בני אלבז: אמרתי את זה.

יקותיאל וילינגר: אנחנו מטפלים בזה.

קרלוס פרסיה: זה מה שכתוב אחיה, כתוב כאן 850.

קרלוס פרסיה: זה קו המגדלים מאחיה עד מגדלים.

יקותיאל וילינגר: במקום הקו הזה שמספק היום.

מרדכי יוגב: שם למעשה צריך לבנות בריכה חדשה.

קרלוס פרסיה: גם בריכה חדשה וגם צריך לעשות את הציר מתחנת שילה עד בריכת אחיה כמו שכתוב כאן.

קריאה: הקו מתפוח עד לשם הוא כבר מאושר?

מרדכי יוגב: הקו הסגול.

קרלוס פרסיה: הסגול קיים.

מרדכי יוגב: למעשה הקו האדום בין שילה לאחיה הוא כרגע בתכנון?

מרדכי יוגב: בביצוע?

מתן קרייזלר: זה קו שיצא למכרז.

מתן קרייזלר: הוא לקראת יציאה למכרז.

מתן קרייזלר: אנחנו מכינים אותו.

מתן קרייזלר: התיקים מוכנים.

מתן קרייזלר: האישורים, אנחנו ממתינים להם אבל זה לא מהווה לנו חסם ליציאה למכרז קבלנים.

מתן קרייזלר: אנחנו רוצים ואנחנו מאמינים שזה יקרה עד קיץ 2019.

מתן קרייזלר: המגדלים יקבלו מים מבריכת שילה הקיימת שנמצאת בתוך הישוב שילה דרך חיבור שאנחנו עושים אותו, חיבור זמני למערכת הקיימת כדי לתת מענה למגדלים.

מתן קרייזלר: מעבר לזה, אנחנו מדלגים על הבריכה שתוכננה, מה שכתוב אחיה פלוס 850, ועל תחנה חדשה שתוכננה בתוך הישוב שילה על מנת לתת את המענה למגדלים בקיץ הקרוב.

מרדכי יוגב: זאת אומרת, זה לא מותנה בבריכה.

מרדכי יוגב: הבריכה היא תכנית בפני עצמה.

מתן קרייזלר: כן.

מתן קרייזלר: זאת לא תכנית מושלמת אבל אנחנו עושים את ההתאמות הנדרשות על מנת כן להביא מים למגדלים כדי לא להיות תלויים בתשתיות קיימות.

מרדכי יוגב: הבריכה הזאת לא זקוקים ליתרות של כל העמק וכל הישובים?

בני אלבז: אני שמתי שם בריכות איגומים .

מרדכי יוגב: כן, יש שם איגום אחד.

מרדכי יוגב: כן.

בני אלבז: יש כמה איגומים שהשארנו.

בני אלבז: יש כמה שלקחו אותם ויש כמה שלא לקחו אותם ולא ניצלו אותם.

מרדכי יוגב: שם יש בריכת איגום.

מרדכי יוגב: ובריכה לא זמנית.

מרדכי יוגב: זו בריכה זמנית.

בני אלבז: זמנית.

מרדכי יוגב: ובריכה קבועה?

אחוות בן חור: יש שם בעיות סטטוטוריות קשות.

אחוות בן חור: אם וכאשר הן ייפתרו, נוכל לעשות בריכה קבועה.

בני אלבז: אולי במסגרת התמ"א.

מרדכי יוגב: ועד אז הבריכה הזמנית הזאת תיתן את המענה.

אחוות בן חור: עד אז מה שעשינו, כמו שנאמר כאן, יצרנו מצב שהמערכת לא תלויה בבריכה, היא מקבלת תגבורת ממקומות אחרים כדי שהמערכת תוכל לעבוד ללא תלות בסיפור של הבריכה כדי שהיא לא תהווה אבן נגף לטפל באירוע הזה.

יקותיאל וילינגר: תגבור נוסף של ציר חוצה שומרון.

יקותיאל וילינגר: בשנה שעברה הגיע תגבור מכיוון ציר שיפטין 5 בסדר גודל של 250 מק"ש.

יקותיאל וילינגר: זה הציר משיפטין 5 עובר עלי זהב לציר חוצה שומרון באזור הזה.

יקותיאל וילינגר: היה לנו את החסם של היניקה של שיפטין 5 מאלעד-עופרים, קו התפר.

יקותיאל וילינגר: חשבנו, תכנון, שזה יעבוד כבר השנה אבל אז חסמים של קו התפר רק לפני כחודש הוסרו החסמים והתחילו עבודות בביצוע ואנחנו לא נוכל לינוק מזה בקיץ הקרוב אלא רק בשנה הבאה, אז תושלם התוספת הזאת.

יקותיאל וילינגר: הקו הזה יאפשר להעביר בחוצה שומרון בנוסף ל-250 קוב שעה, עוד 250 קוב שעה ואני מניח שמ-2019 אנחנו נוכל להיות הרבה יותר רגועים מבחינת אספקת המים לחוצה שומרון.

מרדכי יוגב: נדרים.

מרדכי יוגב: מה עוד דרומה?

אחוות בן חור: דילגת על קריית ארבע.

מרדכי יוגב: לא, לך גיאוגרפית.

יקותיאל וילינגר: אין שום שינוי.

מרדכי יוגב: לצורך העניין, שיפטין 5 דרומה, אנחנו נמצאים שם עם תחנת נעלה ופרויקט המים שצריך לעלות לכיוון טלמון.

קריאה: טלמון עם כל הגושים.

מרדכי יוגב: כל הגוש.

יקותיאל וילינגר: עדיין התחנה עובדת עם דיזל גנרטור.

בני אלבז: אני ארחיב על הנקודות האלה.

מרדכי יוגב: בהמשך הקו, עד הבריכה.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: זה עדיין פתוח.

מרדכי יוגב: תגבורים נוספים באזור כביש 443.

מרדכי יוגב: כביש ירושלים.

מרדכי יוגב: לירושלים יש קווים שלה.

מרדכי יוגב: הם מספיקים.

מרדכי יוגב: שם שלא היו בעיות.

מרדכי יוגב: גב ההר החברוני?

מרדכי יוגב: גוש עציון-חברון.

יקותיאל וילינגר: גוש עציון, מתחנת דיר שער, יהיה תגבור .

בני אלבז: יש בפועל תגבור.

יקותיאל וילינגר: כן.

יקותיאל וילינגר: יהיה עכשיו עוד תגבור מתחנת גבוהות, הוספת יחידה.

יקותיאל וילינגר: אולי קרלוס יוכל לפרט.

יקותיאל וילינגר: אלה לא עבודות פיתוח כרגע אלא אלה עבודות תחזוקה של מקורות לאספקת המים לדיר שער ומדיר שער.

מרדכי יוגב: אתם מכירים בעיות של מים במזרח גוש עציון או שם הדברים בסדר?

מרדכי יוגב: הם לא נמצאים כאן.

שלמה ועקנין: יש לנו בעיות גניבות מים.

מרדכי יוגב: דרום הר חברון, תכף נגיע לזה.

מרדכי יוגב: זה הסיפור הכי קשה.

מרדכי יוגב: אני רוצה להגיע לדרום הר חברון.

יקותיאל וילינגר: מקורות שיקמה את הקידוחים, מבוא חורון ותפוח, כדי שייתנו תוספת מים באזור הזה.

מרדכי יוגב: דרום הר חברון, אני מזכיר ואפילו יש לו כאן ווטסאפ מראש המועצה שאמר שהוא לא יוכל לבוא היום אבל התחנן שנעלה, והנה אני מעלה, את מסת גניבות המים עם צילומים של גניבות המים.

מרדכי יוגב: הוא שם כאן גם את הפרסומת של מתייבשת.

מרדכי יוגב: של רמות ההתפלה.

מרדכי יוגב: אחרי כן צינורות מפוצצים בצדי הדרכים.

קובי אלירז: יש גניבות מים אבל אני לא מכיר בעיה אחת של מים.

בני אלבז: יש פעילות קבועה נגד גניבות המים, גם משטרת ישראל מובילה את זה אתנו ביחד.

בני אלבז: צוות שלם של מקורות עם העובדים הפלסטינים של היחידה שלי.

בני אלבז: עד היום עשינו מעל 500 ניתוקים על קו הר חברון.

בני אלבז: זאת עבודה סיזיפית יומית.

בני אלבז: מתחברים, רוצים לגנוב ואנחנו מגיעים, מנתקים, קצין התשתיות של המרחב של חברון צמוד לפרויקט הזה ואנחנו לא עוזבים את זה וזה כל הזמן.

בני אלבז: משנה שעברה עשינו שם 1,2050 ניתוקים והשנה אנחנו כבר כמעט ב-500 ניתוקים.

בני אלבז: אנחנו כל הזמן עושים את זה ברצף ובקשר.

מרדכי יוגב: זה עבר כרגע לשניכם.

מרדכי יוגב: זה עבר לבן חור ואחר כך זה יעבור גם אליך.

מרדכי יוגב: אם כן, זאת רשות המים.

מרדכי יוגב: בואו נשמע את עוזר שר הביטחון.

מרדכי יוגב: נעבור למקורות ואחר כך נחזור אליכם.

קובי אלירז: קודם כל, כפי שנאמר כאן, אכן לפני שנתיים כל המערכות כולל משרד התשתיות, גם משרד הביטחון בהוראה מפורשת של שר הביטחון, אני חייב להזכיר כאן גם את סגן שר הביטחון שעושה ישיבות קבועות ושוטפות על העניין יחד אתך, העסק הזה באמת קיבל תפנית משמעותית וטובה.

קובי אלירז: כל הגופים שותפים.

קובי אלירז: הייתה כאן תכנית גם לטווח הרחוק שצופה פני עתיד, כולל גידול פלסטיני וכולל גידול ישראלי ואנחנו עמדנו על כך שזה ייתן מענה לכלל האוכלוסיות כולל ההתמודדות עם הקדיחות באקוויפר ההר וכולי, שאנחנו נהיה ספק המים המשמעותי וכך נעשה.

קובי אלירז: אמרתי, גם בגיבוי שר התשתיות.

קובי אלירז: נעשו כאן שלושה מעגלים, גם לטווח הארוך, גם לטווח הבינוני וגם לטווח הקצר וגם האיגומים וכל מה שפורט.

קובי אלירז: אני חושב היום בהסתכלות שאנחנו באמת צמצמנו את מה שהיה לפני שנתיים עם טרפת של מכליות ואנחנו היום מאוד מצומצמים בדבר הזה.

קובי אלירז: מי שבחפ"ק הזה של הווטסאפים.

קובי אלירז: אני כן חושב שיהיה אולי – אנחנו נראה את זה עוד מעט בחורף, עוד ירדו קצת גשמים וכולי, מילאו קצת מאגרים - לדעתי על אף שנאמרה כאן אמירה אופטימית, אני חושב שעדיין במגדלים יהיה לנו צורך השנה קצת במכליות.

קובי אלירז: אני מקווה שזה לא יהיה הרבה.

קובי אלירז: אכן נעשית שם גם פעילות אכיפה אבל אמיתית יותר מאכיפה, באמת הגדילו את תפוקת המים בכלל המערכת כולל הקידוחים וכולל הכול.

קובי אלירז: אנחנו בקשר גם עם מקורות ואני מקווה שכל החסמים ייפתרו לפחות במה שקשור למשרד הביטחון.

קובי אלירז: בנוסף, אני רוצה ללכת מהכלל לפרטים.

קובי אלירז: היה כאן גם השנה – זה לא הוזכר כל כך – הקו שקוראים לו בית אריה-עופרים לטובת נקרא לזה צומת תפוח.

קריאה: קוראים לזה קו של סגן שר הביטחון.

קובי אלירז: הקו הזה נתקל בבירוקרטיה גם בצורך של חתימת חוזים בין מקורות למינהלת קו התפר.

קובי אלירז: אחרי הרבה בירוקרטיה ודרך חתחתים לא קלה, התערבנו בזה לא מעט, העסק הזה סוף כל סוף נסגר.

קובי אלירז: אכן רצו להתחיל את זה בפסח.

קובי אלירז: התחילו את זה פלוס-מינוס בחודש וחצי-חודשיים איחור.

קובי אלירז: אני סקפטי אם זה היה מועיל לקיץ.

גיורא שחם: היה מועיל.

קובי אלירז: בסדר.

קובי אלירז: אני מקווה שזה יועיל לקיץ הבא.

קובי אלירז: תתכנסו באותה מהירות עם אותם תמריצים לקבלנים.

קובי אלירז: אני מקווה מאוד שבקיץ 2019 זה ייתן את המענה.

גיורא שחם: היה יכול לעצור גם השנה.

קובי אלירז: נכון.

גיורא שחם: מה שקורה בממשק מול מינהלת קו התפר.

קובי אלירז: יש כאן גרסה שונה להם.

קובי אלירז: אני ניסיתי לתווך בין שתי הגרסאות.

בני אלבז: תיווכת יפה מאוד.

קובי אלירז: תיווכתי ואני מקווה שזה הצליח על אף שהיו כאן שני שותפים לא קלים.

קובי אלירז: אני אומר בקצרה עוד מספר מילים לגבי הפרטים.

קובי אלירז: יש לנו עוד נושא שהוא כבר עולה שקוראים לו קו ברדלה והעוקף.

בני אלבז: אני אתייחס אליו.

קובי אלירז: בסדר.

קובי אלירז: אני נרתם במהירות לטפל בזה.

קובי אלירז: אני מקווה שבשנה הבאה לא נדבר על זה.

קובי אלירז: השנה עוד נדבר על זה אבל בשנה הבאה, לא.

קובי אלירז: בעיקר נפקות לטובת ההשקיה של בקעת הירדן.

קובי אלירז: אני מוכן לדבר.

קובי אלירז: רמ"א הזכיר על הדרך.

קובי אלירז: אני חושב שכל הנושא של שימוש בקולחין, בעיקר כשימוש למטעי התמרים שמסתבר שהוא מאוד אפקטיבי, אנחנו צריכים לטפל בו כולל הפרויקט של דב קוזניצ'וב שהוא קצת תקוע.

בני אלבז: קידמנו.

בני אלבז: נתנו לו צו.

קובי אלירז: כן, אבל הוא תקוע.

קובי אלירז: לא קשור למינהל האזרחי.

קובי אלירז: הוא תקוע עם המשרד להגנת הסביבה בירושלים.

קובי אלירז: עדיין מזמנים אותו.

בני אלבז: אתה מדבר על הקדרון.

קובי אלירז: כן.

בני אלבז: אני מטפל בזה כי זה יעבור אלי ואני אפתור את הבעיה.

קובי אלירז: אני מקווה מאוד.

קובי אלירז: הוא עדיין מוטרד על ידי חקירות משטרה וכדומה.

קובי אלירז: אני חושב שצריך לעזור לו כי בסוף זה עוזר לכולם כולל לפלסטינים.

קובי אלירז: פה, גם לפלסטינים.

קובי אלירז: בכלל כל הנושא של שימוש במט"שים והשקיה על ידי טיפול שלישוני - - -

מרדכי יוגב: אמרת כאן כמה דברים ביחד.

מרדכי יוגב: ברדלה לא קשור לקולחין אלא קשור לגניבות מים מסיביות.

קובי אלירז: התחלתי במגדלים ועברתי לברדלה.

מרדכי יוגב: ואחר כך עברת לקולחין.

קובי אלירז: אגב זה שזאת השקיה, אני אומר שבכלל הטיפול בקולחין ובמט"שים - - -

מרדכי יוגב: יש שינוי ברשות הפלסטינית.

בני אלבז: גם היום מגיעים 13 מיליון קוב לבקעה.

מרדכי יוגב: מדובר כאן על פרויקט מט"ש אל-בירה שפתאום הם באים ואומרים שהם רוצים.

קובי אלירז: אני אומר שבמים התקדמנו יפה.

קובי אלירז: אני חושב שבנושא המט"שים והשימוש בהם כשימוש לחקלאות, מצריך מאתנו עוד אימפוט.

מרדכי יוגב: יש לך בעיית תקשורת עם משרד דנצינגר, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה?

קובי אלירז: לא.

קובי אלירז: לי אין בעיית תקשורת.

קובי אלירז: אני יודע רק לומר שאני משתדל לעזור לדב קוזניצ'וב מאחורי הקלעים כי הם עושים לו קצת בעיות אבל עוד מעט גם קמ"ט מים ייתן את הדעת על זה.

קובי אלירז: כידוע, הוא ת"פ במידה מסוימת של המשרד להגנת הסביבה.

קובי אלירז: עוד נקודה שצריכה מבחינתנו טיפול ולא כל כך הוזכרה כאן, הנושא של בוסטר נעלה.

קובי אלירז: כרגע מטופל על ידי גנרטור ואנחנו רוצים אולי לחבר אותו למערכת החשמל.

קובי אלירז: הייתה לנו את הבעיה הסטטוטורית שם.

קובי אלירז: בכל זאת גם הוא מספק מים לפי הבדיקות שלנו בצורה לא מבוטלת לאוכלוסייה הפלסטינית.

קובי אלירז: אנחנו בוחנים שם כל מיני פתרונות, גם עם יועמ"ש איו"ש, גם עם רמ"א.

קובי אלירז: כרגע הוא מחובר בגנרטור עם דיזל, עובד כל יום בסדר גודל של 10-12 שעות אבל לא מחובר למערכת החשמל.

קובי אלירז: זו גם נקודה שצריך לתת עליה את הדעת כי היא נותנת מענה למה שנקרא גוש טלמונים רבתי, כולל הכפרים הפלסטינים באזור.

בני אלבז: אגב, זה יותר לכפרים הפלסטינים.

קובי אלירז: כן.

קובי אלירז: אמרתי שלפחות 50 אחוזים.

קובי אלירז: לא רציתי לומר שני שליש.

קובי אלירז: זה לפחות מחדד את היכולת אולי להפקעת המקום במידת הצורך, אבל זה גם נושא שעדיין לא נפתר.

קובי אלירז: אני אומר שדווקא ברמה של הטווח הארוך מתקדמות כאן בגדול, בסיכום שלי, ואני אומר שכולם כאן, גם שר הביטחון, גם סגן שר הביטחון, גם שר התשתיות, כולם אחת לזמן עושים גם ישיבות וגם דוחפים וגם מבינים שהדבר הזה צריך דחיפה.

קובי אלירז: אני גם אומר שבפועל בוצעו דברים ואי אפשר להתעלם מזה.

קובי אלירז: העסק התקדם בצורה רצינית בשנתיים האחרונות.

קובי אלירז: דווקא לטווח הארוך קידמנו ומקדמים כאן את תשתיות העל.

קובי אלירז: אני לא רגוע עד היום, ואני אומר שוב מנקודת מבטי הלא מקצועית, המסתכלת, קצת מבחוץ, לגבי המים לא להשקיית חקלאות אלא מים לבקעת הירדן באופן כללי.

קובי אלירז: אני חושב שהנושא הזה, כרגע יש לנו אוכלוסייה מעטה בבקעת הירדן - - -

בני אלבז: יגיעו 30 מיליון קוב ליובל המזרחי.

קובי אלירז: לשומרון, לגב ההר, יש טיפול רציני מאוד ומשמעותי דווקא לטווח הארוך.

קובי אלירז: לטווח הבינוני, ולטווח הקצר, אני חושב שעוד שנה לא יהיו לנו יותר בעיות אם נפתור גם את מגדלים וגם את ברדלה וקידוח קדומים ייכנס לפעולה וקו בית אריה-עופרים-תפוח ייכנס, לפחות יהיה שקט בשנים הקרובות שעובר לזה אלה כל הקווים הגדולים שאמורים לתת את זה ל-2040.

קובי אלירז: אבל זה, אני מקווה שזה מתממשק ושאפו גם לכל האנשים כאן שאנחנו נפגשים מעת לעת בשולחנות שונים ומשונים.

קובי אלירז: אני מקווה שאנחנו נמשיך לעבוד בשיתוף פעולה לטובת העניין.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: הארת את עינינו בכמה נקודות תורפה שאם לא נשמע עליהן, נשאל בסוף.

מרדכי יוגב: בואו נשמע את מקורות ואחר כך נעבור לנושא הגניבות או להתייחסויות.

בני אלבז: אני רוצה לתת רקע על מספר דברים שהם יסודיים.

מרדכי יוגב: לפני מקורות.

מרדכי יוגב: בסדר.

בני אלבז: קודם כל, חשוב שתדע שמשנת 2017 ל-2018 נכנסו שישה מיליון קוב תוספות לשטחי איו"ש.

בני אלבז: זה נתון שלא היה לנו ב-2017 והוא היום ב-2018.

בני אלבז: המטרה היא להגדיל אותו ב-2019 עם מספר פרויקטים.

בני אלבז: אני רוצה לדווח שיש פעילות עכשיו בבברדלה של רשות המים דרך יחידת הצפ"א יחד עם מקורות שעושים שם עבודת אכיפה בהובלה שלנו במעטפת, כולל רמת"ק יריחו שנמצא שם עם המח"ט.

בני אלבז: המטרה היא לעצור את שני מיליון קוב גניבות בברדלה.

בני אלבז: אתם יודעים ששני הקידוחים יכולים לתת מקסימום 10 מיליון והיום בעצם מנוצלים עד הסוף, גם בגניבות וגם באחוזים שמאושרים.

מרדכי יוגב: לפי דעתי הגניבות הן יותר גדולות.

בני אלבז: להתיישבות מאושר 2.7 ולפלסטינים 4.5 מיליון.

בני אלבז: נגנבים שם עוד כ-1.5 עד 2 מיליון בשנה.

מרדכי יוגב: אתם יודעים טוב ממני ולא פחות טוב ממני שזה גם גורם להשתלטות על קרקעות.

מרדכי יוגב: במקביל לגניבת המים, השתלטות על קרקעות בין הגדרות, מזרח לגדרות.

בני אלבז: תדע שהרשות הפלסטינית לוחצת כי גם אצלה המכה של הגניבות ובסופו של דבר היא צריכה לשלם, משולם ישר מהצינור, וגם לה זה לחץ עצום של גניבות מים כאלה.

בני אלבז: גם הם לוחצים ונעשים מגעים גם מול הרשות הפלסטינית וגם מול ראש המועצה במקום כדי למנוע את הגניבות הפירטיות.

בני אלבז: אני הוצאתי צו, קמ"ט מים, במיידי לעוקף ברדלה.

בני אלבז: מנהל רשות המים תעדף את זה, את הקו הזה, ואנחנו מבינים שב-2019 כבר יהיה עוקף ברדלה שיצא לשטח.

מרדכי יוגב: מתי ב-2019?

מרדכי יוגב: זה תלוי במקורות ולא ברשות המים.

בני אלבז: הכול תלוי בתעדוף של מנהל רשות המים.

מרדכי יוגב: מתי ב-2019?

קרלוס פרסיה: עוקף ברדלה מתחיל במאי 2019.

מרדכי יוגב: גמר ביצוע.

קרלוס פרסיה: כן.

קרלוס פרסיה: באופן חלקי יעבוד.

בני אלבז: אנחנו ביקשנו במרס כדי להיות מוכנים לקיץ 2019.

בני אלבז: ביקשנו חודשיים לפני כן והוצאנו את זה בסיכום שלכם האחרון שהיה ביום ראשון.

מאיר שילה: מה עם האיגום של ברדלה?

קרלוס פרסיה: גם האיגום ייקח עוד שנה.

בני אלבז: איגום לא יהיה ב-2019.

מרדכי יוגב: להחליף את הבריכה?

בני אלבז: לא.

בני אלבז: להגדיל.

מרדכי יוגב: מתי זה?

קרלוס פרסיה: זה ייקח שנתיים.

מרדכי יוגב: 2020.

בני אלבז: מדובר על 2020.

בני אלבז: חשוב לומר שהמערכת הזאת שלנו, שברגע שהגיע מנהל רשות מים חדש וראש מינהל ששם בראש מעייניו את הנושא של קידום הפרויקטים, פתיחת צווארי בקבוק והגעה לשטח, להגדיל את כמויות המים ולהוציא את כל צווארי הבקבוק שהיו, שניהם הצליחו בדיונים משותפים יחד עם סגן שר הביטחון שהוביל את זה, וקובי היה שם שותף, ומקורות שלקחה תעדוף של פרויקטים, אנחנו נמצאים היום במקום אחר, אני אומר מ-2017 ולא רק מ-2016.

בני אלבז: בכל הפינות.

בני אלבז: זה חשוב מאוד.

מרדכי יוגב: אני שמח לשמוע.

בני אלבז: גם ההישג של חיבור הפלסטינים שמ-2010 לא היה JWC ולא יכולנו להתקדם אתם, הבאנו אותם ל-JWC והתקדמנו אתם בהרבה הרבה פרויקטים עם הסכמות משותפות כי אנחנו לא רוצים לפגוע בהסכם המים המקורי שהוא חשוב לנו, למדינת ישראל, והצלחנו להתקדם עם זה.

בני אלבז: יש קשר הדוק של רשות המים עם מנהל רשות המים הפלסטיני, גם שלנו, גם שלהם, כדי לצמצם צווארי בקבוק ולצאת לדרך לפרויקטים.

בני אלבז: החשוב ביותר, אני מציין, 6 מיליון קוב לעומת שנת 2017.

שלמה ועקנין: כמה תוספת?

בני אלבז: אני אתן גם את ההסבר על התוספת, היכן נכנסו ה-6 מיליון קוב.

קריאה: אתה אומר 6 מיליון, זה נשמע כאילו זה הרבה.

בני אלבז: זה הרבה.

קרלוס פרסיה: 10 אחוזים בערך מ-60,000 שאנחנו מספקים.

בני אלבז: 6 מיליון.

קרלוס פרסיה: זה בערך 10 אחוזים מכל מה שמספקים בחוצה שומרון.

מרדכי יוגב: שלום לחברת הכנסת יעל כהן-פארן שאיכות הסביבה מאוד נוגעת לה וגם מים ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: ברוכה הבאה.

מרדכי יוגב: אתה רוצה להמשיך בסקירה ואחר כך מקורות?

מרדכי יוגב: בבקשה.

בני אלבז: אני אמשיך.

בני אלבז: אנחנו ממשיכים את ניתוקי גניבות המים ביהודה ושומרון.

בני אלבז: המינהל האזרחי נותן את המעטפת מסביב על כל המשתמע מכך, כולל אישורים של ראש המינהל האזרחי לכניסה לשטח B, לביצוע פעילות במקרה שאין ברירה, כמו הדוגמה הבוקר בברדלה.

בני אלבז: הפתרונות – אני מדבר עכשיו על פתרונות של טווח קצר, לקיץ 2019, שזה מאוד מאוד חשוב לשים על השולחן.

מרדכי יוגב: תרשה לי לחייך.

מרדכי יוגב: אדוני עוזר שר הביטחון, תרשה לי לחייך.

מרדכי יוגב: אני כבר חשבתי לכתוב, וכתבתי, שישיבת המעקב הבאה, אין צורך לעשות אותה כל שלושה חודשים אלא נעשה אותה לקראת קיץ 2019 בנושא הזה.

מרדכי יוגב: אבל אחרי זה, כשאמרת לי שהבוקר יש אכיפה בברדלה, אמרתי שצריך לעשות ישיבות כל יום, כך שכל יום תהיה אכיפה בברדלה.

גיורא שחם: למה זה קשור?

מרדכי יוגב: יש אכיפה בברדלה כדי לבוא לכאן ולומר שיש אכיפה בברדלה.

גיורא שחם: ממש לא.

בני אלבז: מוטי, כך אתה מכיר אותי?

גיורא שחם: יש אכיפה בברדלה היום כי צריך לאכוף שם.

גיורא שחם: לא נכון היה לאכוף בברדלה במסגרת אחת של הפלסטינים.

בני אלבז: בגלל הרמדאן.

מרדכי יוגב: אבל לאכוף לפני הרמדאן.

בני אלבז: הייתה כבר החלטה לבצע את האכיפה.

בני אלבז: יום אחרי הרמדאן נכנסנו.

בני אלבז: אתמול הרמדאן הסתיים והיום אנחנו בפנים.

בני אלבז: שיהיה ברור, זו המטרה.

גיורא שחם: עדיין אפשר לרווח את הדיונים.

בני אלבז: אני מדבר על פתרונות לקיץ 2019 שיהיה לנו קו מים עוקף ברדלה, קו מים עוקף קוצרא למגדלים, הפעלת קידוח מצפה יריחו 7, מקורות יתקנו אותי אם אני טועה.

מרדכי יוגב: מצפה יריחו 7 הולך לכיוון ים המלח, לכיוון יישובי מגילות.

בני אלבז: הפעלת קידוח חלופי, פקעות 1א, הפעלת קידוח קדומים 2, מה שדיברו עכשיו, חיבור צפון ים המלח למערכת המים של ירושלים, קו 20 אינצ' מכפר אדומים לקידוח מצפה יריחו 7.

בני אלבז: זו המטרה שלנו.

בני אלבז: הנחת קו מים חדש לסוסיא ומעון.

בני אלבז: קרלוס, תקן אותי אם אני טועה.

בני אלבז: אל תסתכל על הפלאפון.

קרלוס פרסיה: אני מסתכל על מה שקיים עכשיו.

קרלוס פרסיה: תוך כדי תנועה, יש אירועים.

קרלוס פרסיה: באזור של בית חגי אין לנו אישור לעבוד עם המשטרה לניתוק חיבורים בגלל שאנחנו עובדים ליד הכביש.

בני אלבז: אנחנו מטפלים בזה.

בני אלבז: אני יודע.

קרלוס פרסיה: אני יודע.

קרלוס פרסיה: הפסקנו את הניתוקים.

בני אלבז: אני אומר כאן את התוספות שהיו לנו.

בני אלבז: סטטוס תוספות המים שזה חשוב מאוד.

בני אלבז: קידוח אריאל 1, 5,000 קוב ליום מאוגוסט 2016.

מרדכי יוגב: באיזה עמוד אתה?

מרדכי יוגב: אני רוצה לעקוב אחריך.

בני אלבז: בעמוד 7.

בני אלבז: היום עוברים 5,000 קוב ביום, מועברים לתחנת דיר שער, 1 ביוני 2016.

בני אלבז: 1,000 מועברים בחיבור עין יברוד שהמינהל האזרחי הוביל את זה מיוני 2017.

בני אלבז: 5,000 מועברים בתחנת דיר שער מיולי 2017.

בני אלבז: 1,000 מועברים בחיבור צורית החל מיולי 2017.

בני אלבז: 1,000 זמינים בחיבור בית...

בני אלבז: תוספת מ-6 מיליון מתחילת 2017 עד תחילת 2018 כאשר המטרה שלנו היא שהמיליון וחצי קוב שהסתיים הפרויקט לבריכת קרני שומרון, ייתן לנו כ-7.5 מיליון קוב השנה.

בני אלבז: הפרויקט הזה אמור להסתיים באוגוסט.

מרדכי יוגב: זה הקו מיקיר.

בני אלבז: כן.

שלמה ועקנין: זה מסייע בצורה כלשהי לקדומים או שזה נגמר בקרני שומרון?

בני אלבז: בסופו של דבר כל תפוקות המים שמגיעות לאזור הזה, כמו שלעמק שילה מקידוח אריאל, מסייע.

אחוות בן חור: זה מתקשה לסייע לקדומים אבל זה מתקשה בגלל ה-6 צול שקרלוס דיבר עליו.

אחוות בן חור: בסוף זאת צנרת שלא יודעת לדחוף יותר מדי.

בני אלבז: פרויקטים שאושרו מתחילת השנה, שזה חשוב מאוד לאזור, קו מים למודיעין עילית – יש אישור עקרוני, דרישה להשלמות לפני מתן צו קמ"ט מים.

בני אלבז: אנחנו עושים את זה אוטוטו.

בני אלבז: קו מים כפר אדומים-מצפה יריחו – אישור עקרוני לפני מתן הצו.

בני אלבז: קו מים לקידוח הרודיון 1, כבר הוצאנו צו קמ"ט מים.

בני אלבז: קדומים 2, יצא צו קמ"ט מים.

בני אלבז: עוקף אזון, יצא צו קמ"ט מים.

בני אלבז: הכול זה השנה.

בני אלבז: הפעלת קידוח שדמה, ביצוע מניעת זיהום פעיל, השלמת מיגון ביוב – בוצע.

בני אלבז: אנחנו, המינהל האזרחי, עשינו את זה בהשקעה של מיליון ו-200,000 שקלים.

בני אלבז: המינהל האזרחי הוביל את זה, כולל את הפרויקט, כולל הכול.

בני אלבז: ביצענו את זה וזה משנה את מערכת המים שאזור בית לחם שקיימת שם.

בני אלבז: קו מים אלעד-בית אריה, יש צו קמ"ט מים.

בני אלבז: זאת ממש התקדמות אדירה.

בני אלבז: יש לנו מוקדים של גניבות מים, יש לנו גניבות מים בבית אריה, נחושה, יש לנו כמות אדירה של גניבות מים באזור קו נחושה.

מרדכי יוגב: קו נחושה, לאן?

בני אלבז: למעלה.

בני אלבז: עד קריית ארבע.

בני אלבז: יש שם גניבות מים אדירות.

מרדכי יוגב: דרום הר חברון הפך למוקד הגדול ביותר של גניבת מים.

בני אלבז: יש לנו גניבות מים בתלם-קריית ארבע.

מרדכי יוגב: אני שואל אם במקביל המים לאוכלוסייה הפלסטינית, גניבות המים נובעות כי הם גנבים או כי אין להם מים?

בני אלבז: פוגע בכל האוכלוסיות באזור.

בני אלבז: הפלסטינים בכל מקרה משלמים.

בני אלבז: כל גניבות המים, הם משלמים בכל מקרה.

בני אלבז: גם הרשות הפלסטינית לא רוצה לשלם משום שלוקחים אותם בגניבה.

בני אלבז: כמו שאמרתי בברדלה, הרשות הפלסטינית גם היא לוחצת נגד גניבות מים ולא מעודדת.

מרדכי יוגב: הנה, הגענו לגניבות המים.

יעל כהן-פארן: איך אתם עובדים מולם בעניין הזה?

בני אלבז: יש קשר מול הגורמים הפלסטינים.

בני אלבז: יש JWC.

יעל כהן-פארן: ה-JWC מתפקדת בעניין הזה?

אחוות בן חור: היא לא מתפקדת יותר מדי בעניין הזה.

אחוות בן חור: הפלסטינים לא יודעים באופן טבעי לטפל בגניבות בשטח C, זו אחריות שלנו.

אחוות בן חור: רוב הגניבות הן בשטח C.

אחוות בן חור: גם הגניבות שנמצאות בשטח B הם מאוד מאוד מוגבלים על ידינו בטיפול בהן כי כדי להיכנס פנימה, הם צריכים אישור ומכל מיני שיקולי ביטחון, לא תמיד זה ניתן.

אחוות בן חור: לכן רוב האחריות במקרים שאפשר לתאם אתם שיתוף פעולה ואנחנו עושים בעניין הזה כדי לקדם את האירוע הזה.

יעל כהן-פארן: שאל היושב ראש קודם מה המניע לגניבות.

יעל כהן-פארן: האם זה חוסר תשתיות או פשוט רוצים לחסוך את התשלום.

יעל כהן-פארן: ברמה כזו של גניבה של 2 מיליון קוב.

בני אלבז: 6 מיליון קוב.

יעל כהן-פארן: אני מסתכלת, כאן 2 מיליון ו-2 מיליון כאן.

יעל כהן-פארן: זה אולי מצטבר ל-6 מיליון.

יעל כהן-פארן: מה עם התשתיות שלהם?

יעל כהן-פארן: האם זו הסיבה לגניבות?

אחוות בן חור: הסיבה לגניבות היא קוקטייל של דברים.

אחוות בן חור: ראשית, יש מחסור במים וזה קורה בתקופות מסוימות.

אחוות בן חור: שנית, חקלאים שמשתוללים, פלסטינים, עם כמויות ענקיות של מים שהם לא משלמים עליהן וזה טוב להם, זה הדבר המרכזי.

אחוות בן חור: כל הגניבות הן גניבות לצורכי חקלאית.

אחוות בן חור: 99 אחוזים מהגניבות הן גניבות לצורכי חקלאות שהם גם לא משלמים על המים וגם עושים את זה בהיקפים ענקיים כי זה לא עולה כסף וזה עוזר להם כלכלית.

אחוות בן חור: זו הסיבה המרכזית.

בני אלבז: וגם הם ממשיכים לטעת.

אחוות בן חור: הקושי הגדול הוא יכולת ההרתעה שלנו שהיא כמעט אפסית.

אחוות בן חור: נמצא כאן קצין אח"ק מחוז ש"י.

אחוות בן חור: בסוף אני לא מכיר בשנתיים האחרונות שיש מישהו שנכניס לבית סוהר כי הוא גנב מים.

אחוות בן חור: אנחנו מנתקים ולמחרת הם מחברים עוד פעם.

אחוות בן חור: למה הוא אומר שזה סיזיפי?

אחוות בן חור: כי אין הרתעה.

מרדכי יוגב: בואו נראה את הדיווח על גניבות המים ואחר כך נעבור לנושא האכיפה.

מרדכי יוגב: את מקורות עוד לא שמענו בצורה סדורה.

מרדכי יוגב: אנחנו חייבים להתקדם כי זמננו קצר.

בני אלבז: אני רק אומר משהו אחד.

בני אלבז: המיליון ו-200 שנגנבים היום מאזון, אם השלמת הקו העוקף של אזון-אטמה ייסגרו ויכניסו בעצם למערכת את המיליון וחצי, את המיליון ו-200,000 כבר השנה.

מרדכי יוגב: בהנחה שהם לא ילכו לקו השני כדי לגנוב ממנו.

מרדכי יוגב: היקף גניבות המים, ברי לנו.

מרדכי יוגב: מקורות, אתם רוצים להוסיף עוד משהו?

קרלוס פרסיה: אני רוצה להזכיר שמיעוט הגשמים שקורה באזור שלנו, משתקף גם ביהודה ושומרון ובבקעת הירדן.

קרלוס פרסיה: אנחנו השנה העמקנו את קידוח תפוח ב-36 מטרים כדי שתתאפשר הפקה.

קרלוס פרסיה: גם בבקעת הירדן אנחנו מגלים ומזהים ירידה של כ-10 מטרים במפלס המים של האקוויפר, של מי התהום.

קרלוס פרסיה: יש לזה משמעות ביכולת ההפקה בכמויות המים הזמינות לאספקה בכל האזורים עליהם דובר.

קרלוס פרסיה: במסגרת הפתרונות, גם השנה נתנו פתרון ל-רוואבי, נתנו תוספות מים ל-רוואבי, נתנו גם תוספות מים באזור חברון-בית לחם, בדיר שער, על פי ההסכם.

קרלוס פרסיה: אם אתם זוכרים, בהסכם נחתם שמדינת ישראל צריכה לספק תוספת של 30 מיליון קוב לרשות הפלסטינית.

קרלוס פרסיה: התחלנו לספק את התוספות.

קרלוס פרסיה: כמו שנאמר, האזורים בצפי של אמינות האספקה, נקרא לזה נמוכה, זה עדיין יכול להיות אזורים של קדומים, עוד לא הגענו לקיץ חם, על אף שעברנו כמה סופי שבוע בצורה מיטבית, ואזור קריית ארבע בגלל הגניבות, כבר הפעלנו את כל היכולות במערכות הקיימות לספק את המים.

קרלוס פרסיה: יש גידול בגניבות המים, בהיקף גניבות המים, באזור.

קרלוס פרסיה: כנראה זאת אוכלוסייה גדולה מאוד.

קרלוס פרסיה: זה אזור טרקומיה, הכפרים בהם יש מיעוט מקורות מים וכנראה זה מתבטא בגניבות המים.

בני אלבז: גם בקו של קריית ארבע-חברון.

קרלוס פרסיה: לכן הנושא של קריית ארבע, בשנה שעברה היה לנו מקרה אחד של חוסר מים.

קרלוס פרסיה: ההערכה של השנה שיהיו עוד מקרים כאלה.

קרלוס פרסיה: זאת גם קריית ארבע וכל הציר של דרום הר חברון, אזור בית חגי, מעלה חבר.

בני אלבז: אולי תיתן רקע על מה שעשינו שם בחיישנים.

קרלוס פרסיה: זה כל הטיפול.

מרדכי יוגב: באמת רואים ששלושת המקומות של גניבות המים הכי רבות זה הברדלה כנקודה ממוקדת מאוד ולכן טוב שאתם נכנסים לתכנית, חוצה שומרון – אזון-אטמה שמקבל את המענה, ובאמת דרום הר חברון.

מרדכי יוגב: זה הגוש הבא שסובל מזה.

גיורא שחם: גם הג'יפתליק שמשפיע על בקעות, חמרה.

קרלוס פרסיה: כל מרכז הבקעה.

קרלוס פרסיה: כן.

גיורא שחם: מעל מיליון קוב.

מרדכי יוגב: הברדלה והג'יפתליק יחד מיליון ו-700,000.

גיורא שחם: לא.

בני אלבז: לא.

בני אלבז: אין קשר.

בני אלבז: מיליון ו-700, ברדלה.

גיורא שחם: זה לא מיליון ו-700.

מרדכי יוגב: אני קורא מהטבלה שלך.

בני אלבז: מיליון ו-700, ברדלה.

גיורא שחם: ברדלה, אבל יש עוד מיליון בג'יפתליק.

קרלוס פרסיה: לכן החקלאות היא צרכן.

קרלוס פרסיה: אני לא זוכר מתי יש שנת שמיטה, כי גם זה קובע.

יעל כהן-פארן: הייתה לפני כשנתיים.

יעל כהן-פארן: לא?

קריאה: לא.

קריאה: ארבע שנים, חמש שנים.

מרדכי יוגב: קרלוס, מה עוד?

מרדכי יוגב: אנחנו חייבים להתקדם.

מרדכי יוגב: אני רוצה לשמוע על האכיפה על המים.

קרלוס פרסיה: כל היתר כבר נאמר.

מרדכי יוגב: נשמע את משטרת ישראל.

מרדכי יוגב: כמה אכפתם, כמה תפסתם, כמה תיקים נפתחים ומה נעשה.

דוד אוסמו: קצין החקירות והמודיעין של מחוז ש"י.

דוד אוסמו: אדוני היושב ראש, יש לנו שיתוף פעולה מלא וראוי עם המינהל האזרחי, עם קמ"ט מים בעניין הזה, בעניין גניבות מים.

דוד אוסמו: אני רוצה לציין שמבחינתנו אנחנו פועלים ביחד בנושא גניבות המים, פגיעה בתשתיות מים ופגיעה בתשתיות חשמל, רשתות תקשורת, כבישים, נתיבי תחבורה ויש לא מעט פגיעות מהסוג הזה באיו"ש גם על רקע פח"ע וגם על רקע כלכלי.

דוד אוסמו: אנחנו נותנים עדיפות בטיפול בכל מה שקשור לפגיעה בתשתיות מדינה באיו"ש.

דוד אוסמו: פיתחנו סט פעולות כמעט אוטומטיות שמביאות אותנו לקידום הטיפול ולגילוי ככל שניתן של מבצעי העבירה.

דוד אוסמו: ביקור בזירה בכל אירוע, ביקור בזמן אמת על ידי ניידת פעילה ביחד עם כוחות הביטחון.

דוד אוסמו: ככל שאפשר להיכנס ולהגיע לזירה, אנחנו נכנסים ומגיעים.

דוד אוסמו: מזמינים את חוקרי הזיהוי הפלילי שאוספים ראיות פורנזיות מתוך הזירה ומפעילים את המעבדות לצורך גילוי העבריינים.

דוד אוסמו: כאן יש קשיים לא מעטים בעניין הזה.

דוד אוסמו: ככל שאנחנו צריכים גם להגיע לעבריינים, אנחנו משתפים פעולה עם המשטרה הכחולה הפלסטינית ויש שיתוף פעולה טוב.

דוד אוסמו: לדעתי זה שיתוף הפעולה כמעט יחידי שיכול להיות אפקטיבי בהבאת חשודים לחקירה אצלנו.

דוד אוסמו: בסופו של תהליך, אני אומר מספרים של תיקים שנפתחים אבל צריך לזכור שהמספרים האלה של תיקים הם מאגדים מספר לא מעט של אירועים.

דוד אוסמו: כמו שאמרנו, דרום הר חברון, ברדלה, ג'יפתליק, תפוח, חירבת ... ובעלי.

דוד אוסמו: בשנת 2017 היה לנו כ-13 תיקי חקירה.

דוד אוסמו: אני אומר שזה מאגד מספר אירועים.

דוד אוסמו: הוגשו מספר כתבי אישום.

דוד אוסמו: בכל התיקים היו עצורים אבל יש מיעוט בכתבי אישום בעניין הזה.

דוד אוסמו: ב-2016 היו פחות, כתשעה.

דוד אוסמו: ב-2018 אנחנו סופרים על היד את מספר התיקים שנפתחו.

מרדכי יוגב: כמה?

דוד אוסמו: מספר יחסית נמוך וזאת לאור מיעוט התלונות שהתקבלו אצלנו.

דוד אוסמו: דיברתי על פעילות גלויה אבל אני מוכרח לציין שבפעילות הסמויה ובפעילות המניעה אנחנו יותר אפקטיביים.

מרדכי יוגב: אם אין הרתעה ולא נעשה שום דבר, ולא הוגש תיק ואין בעל בית - - -

דוד אוסמו: לא.

דוד אוסמו: הוגשו אדוני היושב ראש.

דוד אוסמו: הוגשו מספר כתבי אישום אבל כרגע עדיין לא הגיעו למיצוי ההליכים.

דוד אוסמו: אנחנו גם בקשר עם גורמי הפרקליטות הצבאית.

דוד אוסמו: בדרך כלל אלה פלסטינים שעושים את זה מטבע הדברים והם נשפטים בפרקליטות הצבאית.

דוד אוסמו: אנחנו קיימנו דיונים כדי שהתיקים האלה יקבלו עדיפות בטיפול אצל גורמי התביעה הצבאית וגם במסגרת בתי המשפט הצבאיים.

דוד אוסמו: אני רוצה מספר מילים, וכאן אני לא אוכל לפרט יותר, אבל אני אומר מספר מילים לגבי הפעילות הסמויה, אני קורא לזה פעילות אכיפה סמויה.

דוד אוסמו: אנחנו יודעים על מקומות מועדים ואנחנו פועלים במסגרת סמויה לבצע מניעה, לבצע תפיסות, וככל שבמסגרת הפעילות המודיעינית הזאת, נקרא לה כך, אנחנו מגיעים לחשודים כאלה ואחרים, אז אנחנו פועלים גם במישור המודיעיני.

דוד אוסמו: כאן הפעילות היא הרבה יותר עמוקה ולטעמי היא גם זוכה לשבחים של המינהל האזרחי.

מרדכי יוגב: אבל זה לא עוצר.

מרדכי יוגב: אנחנו כאן בפול גז בניוטרל.

מרדכי יוגב: הגברנו את הפעילות.

מרדכי יוגב: מה צריך לעשות, אני שואל אתכם, אני שואל את הדרג המשפטי, אולי חסר סד"כ, היכן נקודת התורפה שאם נפעל אחרת, אולי נצליח יותר.

מרדכי יוגב: אולי להטיל קנס, אולי אנחנו צריכים לחוקק משהו.

דוד אוסמו: ראשית, יש מיעוט תלונות.

דוד אוסמו: זאת אומרת, לא תמיד מקבלים.

דוד אוסמו: כאשר מקבלים תלונות - - -

מרדכי יוגב: מיעוט תלונות, כי התייאשו.

מרדכי יוגב: כי זה לא עוזר.

דוד אוסמו: אני לא יודע.

דוד אוסמו: אדוני, אנחנו יודעים לטפל על סמך תלונות.

דוד אוסמו: ככל שיש תלונות, ככל שנותנים חוות דעת - - -

קריאה: אבל לא צריך את התלונה.

קריאה: מזהים שיש מיליוני קובים.

שלמה ועקנין: אני יכול לשלוח לך סרטונים על גניבות מים.

שלמה ועקנין: רואים את הבית.

דוד אוסמו: אל תשלח לי סרטון.

דוד אוסמו: פשוט תלך לתחנת המשטרה ותתלונן.

דוד אוסמו: כמה פעמים הלכת להתלונן?

בני אלבז: אני מזכיר לך שלקחנו שתי מכוניות קידוח - - -

מרדכי יוגב: עצרו רגע אחד.

מרדכי יוגב: אנחנו קצת מסתובבים כאן סחור-סחור ואני חושב שאחד מהדברים שאנחנו כאן צריכים לבקש, ואני אבקש, המינהל האזרחי הוא השולט בכיפה.

מרדכי יוגב: המכה הזאת של גניבות המים היא מכת מדינה בשטח הזה במיוחד ובמוקדים מסוימים במיוחד.

מרדכי יוגב: לנסות לאתר מה הדברים בעטיין אנחנו מסתובבים סביב-סביב.

מרדכי יוגב: כמו שאנחנו מברכים על החלק הראשון של הישיבה מאוד מאוד, ונכנסנו לתכנית עבודה ואנחנו שם, אנחנו נוכל להיות במכת מדינה כאשר כל תכנית העבודה הזאת, גם היא תיפרץ.

מרדכי יוגב: לא יעזור אם נשריין את הצינור מפני קידוח.

מרדכי יוגב: אנחנו צריכים לחפש מה המשטרה צריכה, האם זה כוח אדם, האם זאת העברה לפרקליטות, האם זה חוסר ענישה מרתיעה, האם זה מחסור במים אצל הפלסטינים.

מרדכי יוגב: היכן הנקודות בכל המעגל הזה שאם ניגע בהן ונעשה משהו אחרת, נוכל להועיל.

אחוות בן חור: קודם כל, יש בעיה משאבית.

אחוות בן חור: כמו שאתה מכיר ויודע למינהל האזרחי בעצם אין שום משאבים בנושא אכיפת המים.

אחוות בן חור: כל מה שאנחנו עושים, זה על חשבון דברים אחרים.

אחוות בן חור: גם יחידת המים שבני מספר לך, אלה פלסטינים.

אחוות בן חור: אני בדחילו ורחימו מסכים שהם יפעלו נגד פלסטינים אחרים.

אחוות בן חור: כבר יש לי פלסטינים עובדים שלי שהרשות הכניסה אותם לבית סוהר ולא הצלחתי להוציא אותם.

מרדכי יוגב: זה הצפ"א, יחידת הפיקוח?

אחוות בן חור: לא.

בני אלבז: זו יחידה שלי.

אחוות בן חור: הצפ"א זה משהו אחר.

אחוות בן חור: זו יחידה של גיורא, של רשות המים ולי אין שליטה עליה.

אחוות בן חור: אנחנו עובדים בתיאום אבל זאת הפעלה שמופעלת על ידי רשות המים.

אחוות בן חור: למינהל האזרחי, יחידת הפיקוח היא לא במנדט שלה.

אחוות בן חור: כל מה שהיא עושה בהקשר הזה, זה על חשבון דברים אחרים שהם כן במנדט שלה.

אחוות בן חור: לכן אנחנו עושים את המקסימום שאנחנו יכולים בלי משאבים.

אחוות בן חור: זה פעם אחת.

אחוות בן חור: ככל שיהיו יותר משאבים, פעילות, כדי לייצר תפיסה פיזית של אנשים ולא רק ניתוקים של צנרת וטפטפות, יכול להיות שתהיה יותר מוצלחת, ואז גם היכולת להגיש כתבי אישום ולבוא לקצה עם פעולות הרבה יותר משמעותיות, ייצרו יותר הרתעה בעניין הזה.

אחוות בן חור: אני גם לא יודע, וזה אולי קצין האח"ק והיועמ"ש יודעים, עד כמה מבחינה חקיקתית יש כאן בכלל יכולת לייצר הרתעה.

אחוות בן חור: זאת אומרת, הוא כבר נתפס, הוא גנב, מה בדיוק יקרה אתו?

יעל כהן-פארן: אין ענישה על זה?

אחוות בן חור: אני חושב שהיא לא אוטומטית.

קריאה: זה נחשב לעבירות הרף הנמוכות.

אחוות בן חור: זה רף מאוד מאוד נמוך.

אחוות בן חור: זאת לא ענישה שהולמת את גודל האירוע.

מרדכי יוגב: כמו לצורך העניין עפיפון, גרעין יותר מסוכן אבל זאת מכת מדינה וזה הופך קשה, עושים איזשהו סוויצ' וחושבים מה עושים.

אחוות בן חור: נכון.

אחוות בן חור: לכן מרגע שהגדרנו את האירוע הזה של המים ביהודה ושומרון – בכלל, אבל במקרה הזה ביהודה ושומרון - כדבר מאוד מאוד משמעותי, צריך לתת גם בהקשר הזה הסתכלות אחרת.

אחוות בן חור: אני חושב ששווה לבחון חקיקה יותר נוקשה.

אחוות בן חור: אבל זה מתחיל בזה שאנחנו יכולים בכלל לתפוס אנשים ולתת למשטרה את התשתית הראייתית שהיא צריכה.

אחוות בן חור: היום הדבר הזה הוא מאוד מאוד קשה בגלל בעיה משאבית של הגופים שמטפלים באירוע הזה.

מרדכי יוגב: ליחידת הפיקוח של מרקו בן-שבת אין סמכות לעשות גם את זה?

אחוות בן חור: לא, יש לה סמכות.

אחוות בן חור: סמכות יש.

אחוות בן חור: זה לא נמצא בתוך סל הדברים שהיא אמונה עליהם.

אחוות בן חור: סמכות יש לה בכל.

אחוות בן חור: מי שאמון על הדבר הזה, זה צפ"א.

מרדכי יוגב: בעבר שאלתי על דברים אחרים, על נאמנים למשטרת ישראל בנושא בטיחות בדרכים ובנושאים אחרים.

מרדכי יוגב: האם המינהל לא יכול לקחת גם מתנדבים כמו שיש לנו מתנדבים במשמר הגבול?

קובי אלירז: זה לא הכיוון כאן.

קובי אלירז: אני חושב שכבר עולה כאן שלוש שנים הנושא הזה של צפ"א.

קובי אלירז: אני אומר שהוא כן צריך לפתוח אותו.

קובי אלירז: אני לא יודע אם זה הפורום.

קובי אלירז: אבל צפ"א היום, כפי שאמר כאן רמ"א, זה חיל פלסטינים שבעיקר - - -

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: צפ"א זה של גיורא, של רשות המים.

קובי אלירז: רגע.

קובי אלירז: זה של רשות המים.

מרדכי יוגב: אמרו שיש רק צוות אחד ביו"ש.

קובי אלירז: אבל צפ"א הזה בסוף לא עושה אכיפה.

קובי אלירז: היא יותר מתעל ונקרא לזה מכוון את הקידוחים באקוויפר ההר, הוא מכוון את אספקת המים, הוא לא עושה אכיפה.

קובי אלירז: אני חושב שרשות המים הייתה יכולה, כי אנחנו לא יכולים, בסוף כל הזמן בעיית כוח אדם במינהל האזרחי עולה בכל דיון ובכל אירוע.

קובי אלירז: האם רשות המים שיש לה את היכולות שלה, יכולה ל- - -

מרדכי יוגב: יש כבר תאריך לדיון אצל דיכטר.

מרדכי יוגב: ב-2 ביולי.

קובי אלירז: אני אומר את זה בעדינות.

קובי אלירז: אין לנו בעיית מים לא בגלל אכיפה, על אף מה שאמרו כאן כולם.

קובי אלירז: האכיפה, נשארנו באותו מקום.

קובי אלירז: כמעט באותו מקום.

קובי אלירז: יש יותר ניתוקים, אבל אין לנו שם אכיפה וגם אין לנו חקיקה רצינית שהולמת את זה וגם אין לנו פיקוח.

קובי אלירז: בדבר הזה לא התקדמנו.

קובי אלירז: צר לי לומר את זה, אבל ההתקדמות בזה היא קטנה.

קובי אלירז: מה שבני עושה ורמ"א עושים וולנטרית, זה לא מביא את התוספת המשמעותית.

קובי אלירז: אני חושב שאם רשות המים הייתה יכולה להירתם כאן

קובי אלירז: גם בתוספת תקנים שלה לצפ"א ועם פיקוח שהיא תביא, ולא רק איזושהי, נקרא לזה, הכוונה של אקוויפר ההר, כי היום הם סוג של כל אחד נמצא בד' אמותיו, שרואה שאין עוד קידוחים, אבל אלה לא גניבות מים וזאת לא מניעה.

קובי אלירז: בדבר הזה לא התקדמנו.

מרדכי יוגב: ברור.

מרדכי יוגב: נצטרך להיות קצרים יותר בגלל חוסר הזמן.

מרדכי יוגב: אנחנו נעשה עכשיו סבב קצר.

יעל כהן-פארן: ברשותך, אני רוצה לומר משהו.

יעל כהן-פארן: יש לי כאן משהו עקרוני לומר ולמשהו אולי להתייחס ברמה הפרקטית.

יעל כהן-פארן: קודם כל, עקרונית ברור שאנחנו חלוקים פוליטית על כל המצב והפתרון הראוי למצב ביהודה ושומרון.

יעל כהן-פארן: אבל מה שעולה כאן בדיון זאת התוצאה של הגישה שלכם, של התנהלות שהיא סיפוח זו חל של שטחי C.

מרדכי יוגב: אני מבקש לעצור אותך.

מרדכי יוגב: הישיבה היא לא פוליטית אלא היא מקצועית.

יעל כהן-פארן: כן.

מרדכי יוגב: אנחנו דואגים לפלסטינים כמו שאנחנו דואגים ליהודים.

יעל כהן-פארן: בדיוק.

יעל כהן-פארן: אני לא רואה שדואגים לפלסטינים כמו שדואגים ליהודים.

מרדכי יוגב: לא היית כאן בתחילת הישיבה.

מרדכי יוגב: אני צריך לעצור אותך.

יעל כהן-פארן: אני מצטערת שלא הגעתי בתחילת הישיבה אבל היה לי דיון בוועדת הפנים.

מרדכי יוגב: היה כאן אפילו מוסי רז, שומר מספיק מצד מסוים.

יעל כהן-פארן: אני מגיעה לחלק הישיבה בו דנים על גניבות המים ואני מצטערת לומר שיש כאן בעיה.

יעל כהן-פארן: אני חשה שאין שום שיח עם הצד השני על תשתיות מים, אין להם תשתיות מים.

יעל כהן-פארן: אני לא אומרת שזה בסדר שהם גונבים.

יעל כהן-פארן: זה לא בסדר שהם גונבים אבל האם יש להם תשתיות מים מספקות שימנעו את הגניבה?

יעל כהן-פארן: יש להם קולחין?

יעל כהן-פארן: הרי החקלאות בארץ מושקית בעיקר בקולחין.

יעל כהן-פארן: יש להם תשתיות קולחין?

מרדכי יוגב: אני אשמח שתבואי לכל הישיבות.

מרדכי יוגב: מנסים, משתדלים לשכנע אותם שישתמשו בתשתיות קולחין.

מרדכי יוגב: זה גם עלה כאן בתחילת הישיבה.

מרדכי יוגב: הם לא משתמשים אבל הם עכשיו העלו שהם רוצים אל בירה להשתמש אולי.

בני אלבז: אני עושה פרויקט עכשיו בפעם הראשונה באזור שכם, מדיר שער, לבצע מספר דונמים עם מים מושבים.

מרדכי יוגב: משתדלים לשכנע אותם.

בני אלבז: כעיקרון הם מתנגדים להשתמש במים מושבים.

מרדכי יוגב: יעל, אלה שאלות שנדונו כאן.

קובי אלירז: חד משמעית, כמשרד ביטחון אנחנו עם משרד התשתיות, אם לפני כמה שנים אולי רצו לתת להם לדאוג על ידי אקוויפר ההר, אנחנו, מדינת ישראל היום מספקת בצורה מספקת פלוס, פלוס, פלוס, לכלל האוכלוסייה בצפי של עד 2040 לכלל האוכלוסייה על פי הנתונים המחמירים.

קובי אלירז: אין בן אדם שלא יהיו לו מים.

קובי אלירז: כל הגניבות האלה הן לא עילה לשום דבר שקשור לתצרוכת המים.

קובי אלירז: לכולם יש מים.

קובי אלירז: נאמר כאן במפורש שאנחנו נותנים לכל פלסטיני את אותה מידה שמקבל כל אזרח ישראלי על פי המדדים של מדינת ישראל במקומות החמורים.

רונית סלע: יש ישובים שלא מחוברים למים.

בני אלבז: אין דבר כזה.

רונית סלע: נצא אתכם לסיור ונראה לכם.

יעל כהן-פארן: האם יש ישובים שלא מחוברים למים?

רונית סלע: ודאי שיש.

רונית סלע: אתה מדבר על המקרו, אבל במיקרו בוודאי שיש.

מרדכי יוגב: אני מבקש לא לנהל כאן דיונים פנימיים.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול לגבי הנושא של הצד השני של המים וזה הטיפול בשפכים.

יעל כהן-פארן: אנחנו עדיין עדים לכל כך הרבה מקרים, והיו לנו על זה שיחות, גם עם גיורא שחם, על למשל אזור של נחל חדרה, אגן ההיקוות שלו שם זורם ביוב גולמי שזורם לנחל ומגיע לבקעא, מגיע לחדרה.

מרדכי יוגב: יעל, אני עוצר אותך.

מרדכי יוגב: אני מזמין אותך להיות שותפה.

מרדכי יוגב: תקבלי ממני לוח קיום הישיבות.

מרדכי יוגב: נשלח לך את הסיכום של איכות הסביבה.

מרדכי יוגב: יש לנו את כל ההתקדמות של המט"שים ואת כל המעקב אחרי הוודיות.

מרדכי יוגב: היה הרבה על נחל שכם ועל המט"שים.

מרדכי יוגב: אנחנו עוקבים גם על התפר, גם בצד זה וגם בצד זה, מה מתקדם ברשות הפלסטינית בעניין, מה עושים אצלנו בראש הנחל כגיבוי בתוך מועצה אזורית עמק חפר, כגיבוי למה שהם עושים.

מרדכי יוגב: כל זה נדון בישיבת איכות סביבה כאן בשבועות האחרונים.

מרדכי יוגב: אנחנו עכשיו לא נוכל להתייחס.

מרדכי יוגב: בעניין הזה אני מבקש, אחת משורות הסיכום, שכן תקיימו איזשהו דיון לגבי הפערים ושילחו אלינו לוועדה מה אתם מבקשים מאתנו כולל בצד החקיקתי.

מרדכי יוגב: קרי, האם להחמיר קנסות על גניבות מים כמכת מדינה.

מרדכי יוגב: קרי, מה נדרש מאתנו.

מרדכי יוגב: שילחו אלינו ואנחנו נשתדל בנקודה הזאת.

מרדכי יוגב: נאמר אפילו שאם חסר מים לפלסטינים.

מרדכי יוגב: זה סעיף.

מרדכי יוגב: מה הנסיבות בעטיין זה קורה או האם זה טבע האדם.

מרדכי יוגב: בתוך זה גם מה המשטרה יכולה לעשות אחרת או בשילוביות של פקחים כאלה או פקחים אחרים כולל מתנדבים שהצענו אותם בנאמנות, גם לאתרים ארכיאולוגיים וגם לדברים אחרים.

מרדכי יוגב: יש אנשים שאכפת להם.

מרדכי יוגב: כולל להטיל את זה על הרשויות בתחומן.

מרדכי יוגב: דיברתי בישיבה הקודמת הכבדה יותר, האסטרטגית, להחזיר את שליטת הרשויות על גבולותיהן כפי שהיה לפני הסכמי אוסלו לצורך אכיפה ומניעה.

מרדכי יוגב: זה כבר עניין אסטרטגי, רמ"א, ולא לענייננו.

מרדכי יוגב: סבב קצר של המשתתפים.

מרדכי יוגב: כל מי שיש לו מה לומר.

גיורא שחם: אם אפשר, אני מבקש להתייחס לכמה נקודות.

מרדכי יוגב: כן.

גיורא שחם: אני אדבר עכשיו כי הזמן מתקצר ואני חייב לעזוב.

גיורא שחם: בכל זאת רציתי להשמיע כמה דברים, בהיבטים שמתקשרים לסוגיה של המים עצמם, גם בעניין של החיבורים הפירטיים, הגניבות וכך הלאה.

גיורא שחם: אתה מציג את זה כמכת מדינה.

גיורא שחם: זאת לא מכת מדינה בישראל.

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: ביו"ש.

גיורא שחם: זה אירוע מאוד משמעותי באיו"ש.

גיורא שחם: בארץ כמעט ואין חיבורים פירטיים כאלה.

גיורא שחם: אין כמעט גניבות.

גיורא שחם: הבעיה היא גם חברתית, היא גם פוליטית, היא גם סביבתית, היא גם כלכלית.

גיורא שחם: למשל, אם אנחנו ניקח לדוגמה את אזור הברדלה או את אזור הג'יפתליק, שם התופעה היא מאוד בולטת, נחל פרעה שיורד משכם, נהג לזרום לפני שנים בהיקפים גדולים מאוד, והמוזאין שם, האיכרים שגרים במרחב הזה, נהגו לשאוב ממנו במשאבות והיו להם גם קידוחים.

גיורא שחם: הפיתוח שנעשה בצד המזרחי, באגן המזרחי של אקוויפר ההר, למעשה הפסיק את הזרימה במוצאי הקליחה הטבעיים של הנביעות.

גיורא שחם: כתוצאה מכך למעשה המערכת הפכה להיות מערכת נשלטת על ידי קווי מים ואספקה.

גיורא שחם: אותם אלה שיושבים שם ורוצים להתפרנס, זה אותו דבר בברדלה, שהיו נביעות גדולות מאוד שלמעשה אוחזו על ידי הקידוחים.

גיורא שחם: מה לעשות, כך מתקדם העולם.

גיורא שחם: גם הירקון נבע פעם 300 מיליון קוב ונאחז על ידי זה והיום מספקים את המים דרך צנרת.

גיורא שחם: סובי סובי ממטרה, צינורות, עורקי הנגב.

גיורא שחם: כך אמר השיר.

גיורא שחם: המים נכנסו לתוך העורקים האלה.

גיורא שחם: המענה שניתן על ידי אספקה לאוכלוסייה הפלסטינית, גם בברדלה וגם במרחב של הג'יפתליק נשה על ידי זה שישראל מוכרת לרשות הפלסטינית והרשות הפלסטינית אמורה למכור את המים לצרכנים שלה כפי שנעשה בכל מקום.

גיורא שחם: מה לעשות, המים עולים ביוקר ויש שם אנשים שיושבים והם לא רוצים לשלם.

גיורא שחם: הרשות הפלסטינית נפגעת לא פחות.

גיורא שחם: אנחנו נפגעים ברמה מאזנית, הם נפגעים באופן קשה מבחינה כלכלית מפני שאנחנו את הגניבות האלה רואים כאילו נצרכו על ידי הפלסטינים ומקזזים להם את זה מכספי המיסים.

גיורא שחם: לכן בשיחות שלי, בדיאלוגים שלי מול נציגי הרשות הפלסטינית, הם כואבים מאוד את העניין הזה מפני שזה נזק כספי.

גיורא שחם: גם כך אין להם יותר מדי עודפי מים.

גיורא שחם: שאלת את השאלה של המענה.

גיורא שחם: אני לא מאמין ביכולת.

גיורא שחם: יש כאן סוגיות הרבה יותר חמורות ביטחוניות באיו"ש מאשר להתעסק עם גנבי מים.

גיורא שחם: אני כן מאמין בהתמדה שלנו, בשיטה הזאת של ג'וליאני, כך הוא ניקה את ניו יורק, להתמיד יום יום, כל היום, להשגיח על המצב הזה.

גיורא שחם: בוצע חיבור – לנתק אותו.

גיורא שחם: בוצע חיבור – לנתק אותו.

גיורא שחם: אנחנו נערכים יחד בשיתוף פעולה מלא עם המינהל האזרחי, ביני ובין ראש המינהל האזרחי ובין גורמי השטח עם מקורות.

גיורא שחם: מקורות היא כלי ביצוע לעניין הזה מפני שהסתייעות ביחידת המים הפלסטינית היא מאוד בעייתית לאירועים האלה.

גיורא שחם: אני ביליתי השבוע חצי יום בברדלה בלי קשר לישיבה.

גיורא שחם: אנחנו מתכוונים להתלבש על זה בתכנית סדורה מבצעית, בתיאום מלא עם הצבא.

בני אלבז: כולל אמצעים טכנולוגיים.

גיורא שחם: אמצעים טכנולוגיים יחד עם הצבא כי כניסה לאזורים האלה היא כניסה מסוכנת.

מרדכי יוגב: מכיוון שמדובר ביהודה ושומרון, קובי, היה שותף לזה סבירסקי.

מרדכי יוגב: אפשר לשתף בזה היום ראש חטיבת ההתיישבות החדש.

מרדכי יוגב: הוא היה מוכן להיות שותף תקציבי.

גיורא שחם: אני רק הערתי והארתי.

גיורא שחם: אני רוצה לדבר על כמה פערים שיש לנו.

גיורא שחם: סוגיות הפיתוח של מערכות המים למעט הקווים עצמם קשורים לתחנות שאיבה, בריכות מים וכך הלאה.

גיורא שחם: אלה דברים שיש נוכחות בשטח.

גיורא שחם: הנוכחות בשטח היא נוכחות לא היכן שאנחנו רוצים אלא בנקודות שקשורות לתכנון ההנדסי.

גיורא שחם: למשל, בריכת מים לא יכולה להיות בעמק אלא היא חייבת להיות על ההר.

גיורא שחם: הסוגיות של המקרקעין הן סוגיות כבדות מאוד מבחינת בעלויות, הסדרים, אפוטרופוסים.

גיורא שחם: הדברים לוקחים זמן מפני שהרגישות היא גבוהה ולכן הלחץ לקדם ולקדם, יש כאן מגבלות אובייקטיביות של חסמים גם סטטוטוריים וגם קנייניים שההיערכות אליהם לוקחת זמן.

גיורא שחם: אי אפשר לעשות את הדברים האלה מהיום למחר.

גיורא שחם: סוגיה שלישית.

גיורא שחם: על העניין של החיבורים דיברתי.

גיורא שחם: עניין האיגומים הזמניים.

גיורא שחם: תראו, אני רוצה להאמין שמה שבני אמר שנפתרה בעיית המים באזורים הגבוהים כתוצאה מגניבות המים האלה, נפתרה לגמרי.

גיורא שחם: הקיץ עוד לפנינו.

גיורא שחם: אנחנו עוד לא הגענו לאוגוסט, לשיא החום ולשיא הצריכה של המים.

גיורא שחם: אני מעריך שעדיין יידרשו תגבורים.

גיורא שחם: רשות המים עשתה בשנים האחרונות מאמצים גדולים מאוד כדי להביא מים.

גיורא שחם: גם הקמה של איגומים זמניים אבל גם תגבור במכליות מים.

גיורא שחם: זה הון תועפות וכולו עד היום הלך על חשבון התקציב השוטף של רשות המים ומאוד מאוד מעיק על התקציב הזה.

גיורא שחם: אני יודע שנבדק איזה מסלול בהתקשר למה שאמרת עכשיו מול החטיבה להתיישבות.

גיורא שחם: צריך למצות את זה.

גיורא שחם: אני פונה גם אליכם ככל שאתם עוסקים בעניין הזה, לבחון מול אג"ת תקציב תוספתי לעניין מפני שזה הולך על חשבון פעולות מאוד חשובות.

גיורא שחם: הפעולה, לא שהיא לא חשובה אבל היא נוגסת בבשר החי של התקציב השוטף של רשות המים.

גיורא שחם: סוגיה נוספת שאני רוצה להציג כפער היא הסיפור של החקלאות הבלתי מוסדרת בעמק שילה ובמרחב עלי.

גיורא שחם: עם כל הרצון להרחיב שם את החקלאות, זה משפיע באופן ישיר על אמינות האספקה לשימושי הבית במרחב הזה.

גיורא שחם: אני, לפי מיטב בדיקותיי, גם מול חטיבת ההסדרה אצלנו וגם מול משרד החקלאות, לא כל החקלאות מתוכננת ומוסדרת.

גיורא שחם: צריך להיות ברור שמי שנטע גפן או נטע מטע זיתים והוא חייב להשקות אותו כי אחרת זה יתייבש, והוא פותח את המים, ואני יודע שיש כאן מערכת של אופטימיזציה וכך הלאה שיודעת מתי לפתוח ומתי לסגור, אין ספק שזה משפיע.

גיורא שחם: חייבים לעשות בקרה על הדברים האלה כי בסופו של יום עד שתגיע להבשלה מלאה תכנית הפיתוח הכוללת של ציר חוצה שומרון וגב ההר הצפוני והמזרחי.

מרדכי יוגב: אני עוצר אותך.

גיורא שחם: עוד הערה אחרונה.

גיורא שחם: הסוגיה של זיהום השפכים.

גיורא שחם: זיהום השפכים נובע בחלקו, מכיוון שזאת רוב האוכלוסייה מההתיישבות, כמובן מהאוכלוסייה הפלסטינית אבל גם מההתיישבות הישראלית, זה אירוע מתמשך שמסכן את מקור המים החשוב של ישראל, אקוויפר ההר.

גיורא שחם: אני מתייחס לאריאל, אני מתייחס לסלפית, אני מתייחס לברקן, אני מתייחס לעלי ושילה, אני מתייחס לירושלים המזרחית ועוד רבים.

גיורא שחם: הסוגיה של השפכים לא מטופלת כמו שצריך.

גיורא שחם: אנחנו עושים עכשיו מאמץ גדול לסלק את החרפה הסביבתית מנחל קדרון.

גיורא שחם: זה הוצג עכשיו ואני מקווה שכבר הקיץ הזה ייכנסו להתחיל את העבודות אבל ים של ביוב זורם על המחשופים של אקוויפר ההר.

גיורא שחם: מסכן את מקורות המים של ישראל.

גיורא שחם: הנושא הזה לא מטופל ברמה המערכתית כי הוא קשה לטיפול.

גיורא שחם: אני לא בא בטענות אלא אני אומר.

מרדכי יוגב: בהתיישבות היהודית הוא מטופל באכיפה.

גיורא שחם: לא אריאל.

יעל כהן-פארן: לאריאל אין טיפול?

מרדכי יוגב: יש.

מרדכי יוגב: יש מתקנים.

מרדכי יוגב: אין מקום שאין בו מתקן.

גיורא שחם: אני טיפלתי באריאל בשנת 2000, לפני 18 שנים.

גיורא שחם: שום דבר לא השתנה.

גיורא שחם: כרגע מניחים קו שאמור להתחבר לשפדן.

גיורא שחם: זה קו שנמשך שנים עם בעיות ביצוע מאוד כבדות.

גיורא שחם: אני מקווה שתוך שנתיים זה יסתיים.

גיורא שחם: זה אמור לתת פתרון.

מרדכי יוגב: תודה.

מאיר שילה: מועצה אזורית מטה בנימין.

מאיר שילה: אני מדבר על ההתיישבות היהודית.

מאיר שילה: כאן מתנהל דיון, כמעט שעתיים, ולא נגעו בו בהתיישבות היהודית.

מאיר שילה: משום מה היא לא קיימת במערך הזה.

מאיר שילה: אנחנו התעסקנו רק בפלסטינים.

מאיר שילה: הכול בסדר, אנחנו גם דואגים לפלסטינים.

מאיר שילה: אני רוצה להתייחס לדבר אחד.

מרדכי יוגב: הגזמת, אבל תהיה קצר.

מאיר שילה: אהיה קצר.

מאיר שילה: החברים לקחו כאן את רוב הזמן.

מאיר שילה: יש לנו גם מה לומר ואני רוצה להעיר על מה שאמר גיורא.

מאיר שילה: מה שאמר גיורא, הוא עכשיו השמיט את כל החקלאות שנוצרה מאז מלחמת ששת שימים, מה שנקרא בשטחים שהם מעבר לקו הירוק.

מאיר שילה: גם כל בקעת הירדן לא מוסדרת.

מאיר שילה: אז בוא, לא ניתפס לזה.

גיורא שחם: ממש לא.

מאיר שילה: שום דבר לא מוסדר מבחינתך, אבל יש לכל המקומות האלה חוזים של החטיבה להתיישבות כבר 30 אם לא 40 שנים, שקיימים במדינת ישראל.

מאיר שילה: זה שלא השכילו לעשות את הסידורים הרישומיים שלהם, זה לא אומר שהאדמות האלה לא מוסדרות.

מאיר שילה: בואו נשים את הדברים האמיתיים.

מרדכי יוגב: הלאה.

מרדכי יוגב: הנושא הבא.

מרדכי יוגב: כותרות.

מרדכי יוגב: לא נפתח עכשיו דיון.

מאיר שילה: אני רוצה כן להעיר על דברים שנאמרו.

גיורא שחם: לא התייחסתי לזה.

גיורא שחם: התייחסתי למגבלת המים.

מאיר שילה: אני בכלל לא אופטימי לגבי הדברים שנאמרו כאן.

מאיר שילה: אנחנו נמצאים בשטח.

מאיר שילה: היו לנו לפני חודשיים שני אירועים בהם הייתה הפסקת מים דווקא באזור תפוח בגלל בעיות חשמל וכולי.

מאיר שילה: הצליחו להתגבר על זה.

מאיר שילה: מקורות הצליחה להתגבר על זה.

מאיר שילה: אלה היו סנוניות ראשונות.

מאיר שילה: לפני שבוע הייתה תקלה על קו המים שמזין את תפוח, נכנסנו ללחץ שעוד מעט לא יהיו לנו מים.

מאיר שילה: הסנוניות האלה מגיעות עוד מעט.

מאיר שילה: הסנוניות האלה של משברי מים שאנחנו צופים אותם בזמן הקרוב.

מאיר שילה: לא התייחסתם לזמן הקרוב כי אתם מדברים כל הזמן על מה שיהיה ויהיה ויהיה.

מאיר שילה: בינתיים אנחנו נערכים לזה.

מאיר שילה: בשטח אין לנו את הפתרונות האלה.

מאיר שילה: איגומי החירום שהיו אמורים לקום כבר, עוד לא קמו.

מאיר שילה: מה שקם בשנה שעברה קם, אבל לא קמו מסיבה מאוד פשוטה, שהתקציב שהיה מיועד ל-2018 לא מומש.

מאיר שילה: צדק גיורא ואמר שלא מצאו את הדרך איך להעביר תקציב.

מאיר שילה: זה יושב כאן בוועדת הכספים וזה היה צריך לעבור דרך רשות המים או דרך החטיבה להתיישבות, שזאת עכשיו האופציה להעביר את התקציב הזה.

מאיר שילה: התקציב הזה כבר היה צריך להיות ממומש.

מאיר שילה: אנחנו היום נמצאים בפתחו של משבר והתקציב הזה לא ממומש.

מאיר שילה: אני רוצה להתייחס לעוד שתי הערות קצרות והייתי רוצה לשמוע ממקורות כי בעצם מה שמעניין אותנו באמת אלה הדברים שרצים בדרך.

מאיר שילה: האחד, נושא של קדומים, קו נבי אליאס, מה הצפי של הקמת הקו הזה אם בכלל, כי זה בעצם העתיד של כל האזור הזה.

מאיר שילה: זאת אומרת, ההולכה של המים לנקודה הזאת.

מאיר שילה: אני שמח לשמוע שהקידוח יוצא לדרך.

מאיר שילה: אבל זה מה שבעצם יביא את המים לשם ולא שום גיבוי אחר.

מאיר שילה: דבר שני אליו אני רוצה להתייחס הנושא של בריכת 850 באחיה מזרח, מה שנקרא אצלנו במושגים שלנו תכלת.

מאיר שילה: הבריכה הזאת שהייתה אמורה להקים מקורות, עצרה עכשיו בגלל בעיות סטטוטוריות.

מאיר שילה: אין בעיה סטטוטורית של השטח עצמו.

מאיר שילה: מקורות תכננה שם את הבריכה על אדמות מדינה.

מאיר שילה: יש שאלות של דרכי גישה ואישור דרכי גישה.

מאיר שילה: אנחנו יודעים שגם את זה אפשר לפתור בהפקעות כאלה ואחרות אבל לא יכול להיות שבמקום הכי גבוה – ומה שאמר קודם גיורא – את הבריכה מקימים על הר ולא מקימים בבקעה.

מאיר שילה: זה המקום הכי גבוה, זה המקום שמספק מים - אגב, הכי קרוב למגדלים בשביל לספק את המים – ושם צריך להקים את הבריכה הזאת.

מאיר שילה: בגלל שאלות כאלה ואחרות, הבריכה הזאת הייתה יכולה להיות בעבודה.

מאיר שילה: מקורות מחכה לאישור לצאת לדרך ולא נותנים לה.

מאיר שילה: אז לא לחפש פתרונות אחרים.

מרדכי יוגב: את השאלה שאלת.

מרדכי יוגב: אמר רמ"א שיש בעיות סטטוטוריות קשות.

מרדכי יוגב: בדקה שתשאיר לו, נשמע את התשובה שלו.

מרדכי יוגב: מי עוד רצה להתייחס?

מרדכי יוגב: הייעוץ המשפטי.

להט שמש: שתי מילים לגבי שני עניינים שעלו כאן.

להט שמש: הנושא החשוב מבחינת האכיפה הפלילית.

להט שמש: דוד, אני לא קיבלתי את הנתונים ואני גם לא יודע האם צריך שיח שלנו מול התביעה הצבאית.

להט שמש: אנחנו נשמח ואז נוכל לקדם את זה גם אם מדובר באכיפה פלילית.

להט שמש: כמובן שצריך יהיה לקדם תיקוני חקיקה כאלה ואחרים, נבחן אותם ונציג לרמ"א וכמובן הכול מתואם עם סגן שר הביטחון.

להט שמש: את הכול אפשר לבחון.

להט שמש: מעבר לזה אני אומר משהו בהתייחס לדבריו של ידידי מאיר.

להט שמש: אני אומר ממקום צנוע.

להט שמש: כל העבודה הטובה שנעשתה כאן בתכנון, הכול מגיע ונולד כתוצאה של צרכים שרמ"א נתן לנו בשנה-שנתיים האחרונות, וגם מתקיימות פגישות אינטנסיביות של הגורמים במינהל האזרחי, יועמ"ש, מקורות, רשות המים אם צריך, פותרים את הבעיות ולכן יש גם התקדמות יפה.

להט שמש: לכן אני אומר בזהירות שיש דברים שאתה לא מכיר.

להט שמש: אלה דברים פנימיים ועובדים עליהם ולכן גם הסטטוס שאתה מכיר, הוא לא תמיד סופי אבל הדברים מתקדמים ומוצאים פתרונות.

מרדכי יוגב: אני לא הבנתי שני דברים.

מרדכי יוגב: איגומים זמניים, לא מומש תקציב ומה אנחנו צריכים לעשות כדי שזה יקרה?

מרדכי יוגב: תאירו את עיני בין בישיבה הזאת ובין בישיבה הבאה, אני אומר גם לכם וגם לקובי, לגבי מה שתקוע כאן.

אחוות בן חור: זה לא קשור אלינו.

מרדכי יוגב: לא ברור לי מה אנחנו צריכים לחלץ.

מרדכי יוגב: חשבתי שמועצות לא מימשו את ההקמות.

מרדכי יוגב: זה אני זוכר משנה שעברה.

בני אלבז: היה תקציב במשרד הפנים.

גיורא שחם: אבל עדיין חסר תקציב.

גיורא שחם: היה איזה שיח עם ההסתדרות הציונית שהיא באמת תיקח חלק בזה אבל הוא לא הבשיל.

גיורא שחם: אין תקציב תוספתי לא לאיגומים וכמובן לא להפעלה של ארמדת המכליות במקומות שאין איגומים וצריך לספק את המים במקום שהמים נגמרו.

מרדכי יוגב: הדבר האחרון.

מרדכי יוגב: אתה דיווחת או תשובה אחת נתבקשה, מתי הקווים הראשיים של קדומים, קו 55 הגדול, זה 2022?

מרדכי יוגב: על מה אנחנו מדברים בתכנית עבודה?

אחוות בן חור: קרלוס אמר.

אחוות בן חור: 2022.

מרדכי יוגב: והסטטוטוריקה של בריכה, בינתיים אמרתם שאתם מתגברים והקו ייתן למגדלים בלי בריכה.

אחוות בן חור: אני הסברתי.

אחוות בן חור: היה אפשר ללכת לשני כיוונים.

אחוות בן חור: האחד, לתקוע את כל המערכת בגלל הבריכה ולחכות שנפתור את הבעיה של הבריכה.

אחוות בן חור: חזון למועד.

אחוות בן חור: שנית, היה אפשר לתת פתרון לכל המערכת, הוא לא מיטבי לגמרי אבל הוא נותן פתרון לכל כולל למגדלים בלי הבריכה.

אחוות בן חור: כשתהיה לנו את היכולת ונצליח, אם וכאשר נצליח לפתור את הבעיות הסטטוטוריות, אז גם תהיה הבריכה והיא תיתן מענה יותר טוב.

אחוות בן חור: זה לא שהמענה עכשיו הוא מושלם אבל הוא נותן מענה מספק.

אחוות בן חור: יש בעיה סטטוטורית.

אחוות בן חור: אם לא הייתה, כנראה שהבריכה כבר הייתה נכנסת לתוך המערכת.

אחוות בן חור: לגבי הבוסטר.

אחוות בן חור: צריך לזכור שאנחנו מושכים את בוסטר נעלה על גנרטור כי זאת סוגיה שלא נפתרה.

אחוות בן חור: היא תצטרך להגיע לפתרון.

אחוות בן חור: או שבסוף יוחלט שהוא נשאר שם כי זה יעבור את העולם הסטטוטורי משפטי, או שכמו שסוכם עם מנכ"ל מקורות, זה פשוט יעבור פנימה לתוך אדמות המדינה, כמו שסוכם מראש ולא בוצע.

מרדכי יוגב: אתם מתחשבים במה שנאמר כאן, שזה נותן גם 50 אחוזים מים לפלסטינים.

אחוות בן חור: זה לא רלוונטי.

מרדכי יוגב: זה ודאי רלוונטי.

קובי אלירז: למה זה לא רלוונטי?

קובי אלירז: היועץ המשפטי של משרד הביטחון כתב על זה חוות דעת.

אחוות בן חור: זה רלוונטי לזה שבסוף כשנסת

אחוות בן חור: כל על זה מבחינה סטטוטורית משפטית, יש לדבר הזה משמעות.

אחוות בן חור: לכן אמרתי שאנחנו מנסים להגיע לפתרון שלא נצטרך לבזבז 3.5 מיליון שקלים על העתקה שלו.

מרדכי יוגב: אם ה-3.5 מיליון שקלים האלה היו הולכים לטובת תוספות בייעוץ המשפטי, זה עוד אנשים שיוכלו לקדם חקיקה, בסדר, אז זה היה וין-וין, אבל כך זה יהיה לוז-לוז.

קובי אלירז: אנחנו חושבים שאפשר להסדיר את זה.

קובי אלירז: זה גם עלה למשרד המשפטים ואני מקווה שזה ייפתר.

קובי אלירז: יש חוות דעת של אחז, היועץ המשפטי של מערכת הביטחון.

מרדכי יוגב: תקן אותי אם אני טועה.

מרדכי יוגב: מערכת הייעוץ המשפטי יו"ש לא כפופה ליועץ המשפטי משמרד הביטחון.

קובי אלירז: נכון.

מרדכי יוגב: זה עוף מוזר.

מרדכי יוגב: זה עפיפון שהחוט שלו ניתק ולא מחובר.

מרדכי יוגב: יועץ משפטי שיש לו מדינה, לא מדינה שיש לה יועץ משפטי.

אחוות בן חור: עד עכשיו היינו בסדר.

אחוות בן חור: בוא נמשיך.

מרדכי יוגב: עכשיו אני אומר אמת.

אחוות בן חור: צוות הייעוץ המשפטי באיו"ש מחובר עם חבל ולא עם בלון לאן שהוא צריך להיות מחובר וזה למשרד המשפטים, ליועץ המשפטי לממשלה.

אחוות בן חור: לא ליועץ המשפטי במשרד הביטחון.

אחוות בן חור: הכול בסדר.

אחוות בן חור: בוא נתקדם.

מרדכי יוגב: אנחנו בשטח כבוש ובשטח הכבוש הריבון הוא הצבא.

מרדכי יוגב: אבל נעזוב את זה כרגע.

מרדכי יוגב: נתקדם.

מרדכי יוגב: קודם כל, אם נסכם את הדברים, והבטחתי כאן ליעל כהן-פארן סיכום של איכות סביבה, הוא עוד תקוע אצלי.

מרדכי יוגב: לכן הוא עוד לא יצא.

מרדכי יוגב: אנחנו ניתן לה אותו כשהוא יהיה.

מרדכי יוגב: באמת הוועדה שמחה לשמוע על השינוי שהתקדם ואני אומר שבסוף אלה אנשים.

מרדכי יוגב: אני אומר למעלה במערכת זה שר התשתיות ושר הביטחון וראש רשות המים וראש המינהל האזרחי ועבודה משותפת ומקורות וכלל הגורמים שרואים כאן בשני ערוצים, בעיקר בערוץ ארוך טווח, וצריך להסתכל עליו.

מרדכי יוגב: גם אם קיץ אחד יהיה קשה ויש מאמצים גם בטווח הקצר.

מרדכי יוגב: אני שמח שאנחנו שמנו את זה לנגד עינינו, את תכניות האב גם כוועדה וגם כנציגי הציבור, לראות איך ב-2040 תכניות האב כפי שאמרת כאן גם בתחום המים גם בתחום הביוב.

מרדכי יוגב: אתה דיברת אתי גם על איגום נחלים.

מרדכי יוגב: תאריך.

אחוות בן חור: אמרתי שהתמ"א לאיגום נחלים, אני מקווה שלקראת סוף השנה תגיע לשלב של הפקדה.

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: הפקדה היה באוגוסט שנה שעברה.

אחוות בן חור: 62?

מרדכי יוגב: התנגדויות היו צריכות להסתיים בספטמבר שנה שעברה.

אחוות בן חור: אני מקווה שבתקופה הקרובה היא תצא לפרסום.

מרדכי יוגב: תקופה קרובה.

מרדכי יוגב: מתי?

בני אלבז: אני מאמין שבסוף החודש הזה.

מרדכי יוגב: אל תבטיח.

אחוות בן חור: אל תבטיח מה שאני לא יודע.

אחוות בן חור: אמרתי תקופה קרובה.

מרדכי יוגב: חודש-חודשיים.

מרדכי יוגב: תקופה קרובה.

מרדכי יוגב: בהחלט הוועדה שמחה לשמוע על קידום כל התכניות הללו ובחפיפה ובהתאמה לכל המגזרים כמו שאמרתם ובראייה של האוכלוסיות.

מרדכי יוגב: לא אמרת לי, רק אמרת 4.2 מיליון פלסטינים, בצפי כמה אתם מעריכים יהודים.

מרדכי יוגב: שום דבר לא מחייב.

מרדכי יוגב: זאת איזושהי הערכה.

גיורא שחם: אנחנו לא נכנסים להערכות האלה.

גיורא שחם: אנחנו הערכנו, אם תסתכל בטבלה - - -

מרדכי יוגב: כתוב.

מרדכי יוגב: 4.2 מיליון פלסטינים.

גיורא שחם: אבל כתוב סך כל אספקה לישראלים באופק התכנון, 70 מיליון קוב.

מרדכי יוגב: מה זה אומר?

יוסי אלעזרה: מה שהלמ"ס קובע.

יוסי אלעזרה: אני לא זוכר לגבי אוכלוסייה.

מרדכי יוגב: הלמ"ס לא קובע כבר 20 שנים ביחס ליהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: הוא לא יודע כלום.

מרדכי יוגב: אין לו שום נתון ואין לו שום מספר.

מרדכי יוגב: מה שקשור לתחומי חקיקה ויש לכם ציפיות מאתנו שנקדם, כאן אני מבקש, רמ"א, שתעשו איזשהו דיון כלשהו.

מרדכי יוגב: יכול להיות שמה שאומר גיורא לגבי האכיפה הסיזיפית, היא הפתרון.

מרדכי יוגב: השאלה היא איך יוצרים אכיפה סיזיפית שהיא איננה פשוטה.

מרדכי יוגב: במה עוד תומכים את האכיפה הסיזיפית , אנחנו יודעים, כמו בכל דבר שעסקנו בו, מה יגרום.

מרדכי יוגב: אין ספק הרתעה, אין ספק אספקת המים לצד השני כפי ששירותים נקיים לא מלכלכים או פחות מלכלכים.

מרדכי יוגב: כל הדברים האלה גם יחד, אם מישהו יכול לשים אותם כפי שנאמר.

מרדכי יוגב: יש כאן סיבות פוליטיות, אין ספק, ויש כאן סיבות לאומניות ויש כאן סיבות חברתיות ויש כאן סיבות של חוסר ויש כאן סיבות של חוסר אכיפה.

מרדכי יוגב: אם ניתן יהיה לשים לכל דבר כזה עוד צעד אחד קדימה, אני חושב שכפי שאתם עושים, נוכל לצמצם את זה עוד.

מרדכי יוגב: הקיץ לפנינו.

מרדכי יוגב: זאת נקודה שנהיה ערים לה כולנו כדי שלא נצטרך עוד פעם לשמוע, לא מצד זה ולא מצד זה, זעקות של חוסר מים.

מרדכי יוגב: בדרך כלל זה בערב שבת.

אחוות בן חור: ולכן מה שאמר כאן ראש הרשות, פשוט לא הבינו אותו נכון.

אחוות בן חור: הלחצים הם בערב שבת.

אחוות בן חור: צריך לייצר, ויש לנו קושי, וזה קשור למועצות, לייצר את התפקוד.

מרדכי יוגב: אכיפה של השקיה חקלאית.

אחוות בן חור: נכון.

אחוות בן חור: הדבר הזה יודע לייצר מענה מאוד מאוד טוב במשקי הבית בסופי שבוע.

בני אלבז: הם עושים את זה כל הזמן.

גיורא שחם: אני מתנצל.

גיורא שחם: אני חייב לעזוב.

מרדכי יוגב: אנחנו נאמר לך תודה.

מרדכי יוגב: אני אומר דבר אחרון.

מרדכי יוגב: בהתיישבות, שלא תהיה השקיה בימי שישי.

מרדכי יוגב: אני אומר תודה לכל הנוכחים.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: בעקבות ההתקדמות הזאת נוכל לרווח את מועדי הישיבות.

מרדכי יוגב: ישיבת מעקב הבאה, במושב הקיץ הבא.

מרדכי יוגב: תודה.