ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 211, 2017-12-12 09:00

אבי דיכטר: אנחנו באמת שמחים לפתוח הבוקר דיון בוועדת חוץ וביטחון שמאגד שני נושאים גם יחד.

אבי דיכטר: אחד - לפתוח את יום ההוקרה לנכי צה"ל באשר הם.

אבי דיכטר: היום הזה מתקיים בכנסת ומתקיים בהרבה מאוד מקומות וועדות מלבד הוועדה הזו.

אבי דיכטר: אבל אנחנו בחרנו לחבר את היום הזה עם החובה השנתית שקיימת על משרד הביטחון - אגף השיקום, חובה שנתית כלפי הכנסת, כלפי הוועדה, ואם תרצו כלפי האזרחים במדינת ישראל, בוודאי כלפי נכי צה"ל, הדיווח השנתי.

אבי דיכטר: נמצא אצלנו ראש אגף שיקום, חזי משיטה, שיעשה את הסקירה מטעם אגף השיקום במשרד הביטחון.

אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע את חיים בר, יושב ראש ארגון הנכים.

אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע את רמ"ח הנפגעים בצה"ל, כמובן, ואת ראש השדולה שלנו, חברת הכנסת ענת ברקו ולאחר מכן אנחנו ניתן את הבמה להתייחסויות גם של משתתפים, גם של חברי כנסת.

אבי דיכטר: אנחנו פורום גדול והזמן, כמו שאתם יודעים, קצוב, אבל אני סומך על המשתתפים, אנחנו גם נדאג לקצוב את הדברים בזמן, יש לכם טיימרים למעלה כך שאף אחד לא יתבלבל.

אבי דיכטר: אנחנו יוצאים לדרך.

אבי דיכטר: אני מזכיר לכולם, לכל המתייחסים, לפעמים בלהט ההתלהבות יוצאים נתונים שהם מסווגים.

אבי דיכטר: הדיון הזה הוא פתוח, לכן כל אחד ישתדל לעצור את ההתלהבות שלו רגע לפני שהוא מוציא פרטים מסווגים או דברים פרטיים שהם לא עניינו של הדיון הזה, בוודאי לא במתכונת הפתוחה, הדיון הוא פתוח.

אבי דיכטר: תודה רבה לכולם, אדוני חזי משיטה, בבקשה.

חזי משיטה: אדוני היושב ראש אנחנו שמחים להיות פה ולהציג את עיקרי תכנית 2017 ואת האתגרים שלנו ל-2018.

חזי משיטה: זה נעשה במסגרת יום ההוקרה, שבוע שעבר היה שבוע ההוקרה לנכי צה"ל.

חזי משיטה: אני רוצה להגיד שבאגף שיקום כל יום עבורנו הוא יום הוקרה ועשייה למען נכי צה"ל.

חזי משיטה: אנחנו בשבוע שעבר עשינו פעילות מיוחדת בכל המחוזות הפרוסים ברחבי הארץ, שבעה מחוזות, למען נכי צה"ל.

חזי משיטה: אירועים מרגשים, באחד מהם שהשתתפתי במחוז תל אביב היה מפגש מרגש עם ניצולי אח"י אילת שהם פצועים מוכרים באגף שיקום יחד עם בחורה מחיל האוויר שתפעלה את כל מערך ההצלה של טיבוע אח"י אילת ולדעתי היא הצילה חיים, פתחה תאג"ד ושילחה את האנשים לבתי החולים.

חזי משיטה: חיילת בדרגת רב"ט שעשתה הלא יאומן, מה שלא הצליחו לזהות מפקדים מוקדם מדיי ולעשות את הדברים שנדרש מהם, זה היה לפני 50 שנה.

חזי משיטה: לצערי, היא מוכת פוסט טראומה בעקבות האירוע הזה, שפרץ בשלוש שנים האחרונות, מוכרת באגף שיקום, אנחנו מכירים בה, אבל לדעתי היא צריכה לקבל הכרה והוקרה מעבר לזה.

חזי משיטה: אני אפעל מול כוחות הביטחון, מול צה"ל כדי שהיא תקבל את זה.

חזי משיטה: ישבו אנשים מקרב הניצולים שאמרו שהיא הצילה את חייהם באופן ממשי או לפחות הקטינה את הפציעות הקשות שלהם לכדי מינימום.

חזי משיטה: אני בזמן הקרוב אציג לכם את הדברים ואני מבקש לעבור עליהם במהרה באמת מבלי להתעכב יתר על המידה.

חזי משיטה: מטרת האגף היא לתת מענה כוללני מקצועי ואיכותי לשיקום מיטבי ובר קיימא של כל נכה ונכה.

חזי משיטה: העיקריים שלנו לשיקום הנכים במשרד הביטחון שרואה את ייעודו בשיקום נכי צה"ל כאשר לבנת היסוד המרכזי של האגף הנה שיקום הנכה.

חזי משיטה: אגף שיקום נכים במשרד הביטחון הוא הזרוע של מדינת ישראל כדי להרגיש את היד באמת לדופק של נכי צה"ל.

חזי משיטה: אנחנו עושים את זה באמת בלב רחב ובנפש חפצה.

חזי משיטה: לזכאים נבנית תכנית שיקום משולבת שנכנסה בשנת 2012.

חזי משיטה: השיקום הוא רפואי, סוציאלי, רווחתי, תעסוקתי בשיתוף עם הזכאי, יחד איתו בונים את התכנית.

חזי משיטה: היא נבנית באמצעות מנהל תיק, "קייס מנג'ר", שמוביל אותו ומלווה אותו לכל תקופת השיקום.

חזי משיטה: מתן השירות הוא איכותי, מקצועי תוך עמידה במדדי זמן ושירות.

חזי משיטה: יש לנו אמנה שאנחנו רעננו אותה ואנחנו נחתום עליה יחד עם משרד הביטחון, מנכ"ל ויושב ראש ארגון נכי צה"ל, מר חיים בר, בחודש הקרוב.

חזי משיטה: אני מעביר לכם כאן את הנתונים בשתי רמות - - -

אבי דיכטר: אמנה שנוסחה - - -

חזי משיטה: אמנה שנוסחה בצוות עם ייעוץ ארגוני.

חזי משיטה: לקחה את האמנה שהייתה עד כה, עשתה לה רענון, תיקפה את המדדים, שיפרה את חלקם.

חזי משיטה: ואנחנו בטקס חגיגי ב-10.1 נחתום עליה יחד עם ארגון נכי צה"ל ומנכ"ל משרד הביטחון.

אבי דיכטר: שמכיר את האמנה במהלך גיבושה?

חזי משיטה: מכיר את האמנה הקודמת, הוא קיבל את האמנה הנוכחית שיש בה רק שדרוג ואנחנו עלינו רמה באמנה הנוכחית.

שמואל לטקו: האמנה היא בין מי למי - - -

חזי משיטה: האמנה שבה מתחייבים עובדי אגף השיקום לתת את השירות, לעמוד במדדי זמנים בכל השירות שנדרש עבור נכי צה"ל.

איל בן ראובן: ומתי האמנה הקודמת?

חזי משיטה: האמנה הקודמת קיימת כבר מספר שנים.

חזי משיטה: מכוון שהתחלף ראש אגף חשבתי שנכון שאני ארענן אותה ושאני אהיה גם חתום עליה לפחות בתקופה הקרובה שאני נמצא כראש אגף שיקום בהרכב של מנכ"ל חדש, היושב ראש הוא ממשיך בתפקידו - - -

איל בן ראובן: זאת אומרת זה בהסמכה האמנה אני מבין.

חזי משיטה: נכון, נכון מאוד.

חזי משיטה: אוכלוסיית הנכים של נכי צה"ל, תסתכלו למעלה בטבלה העליונה, היום, לצערי, יותר מדיי.

חזי משיטה: יש לנו 57 אלף פלוס נכי צה"ל שמוכרים מ-20 עד 100 פלוס.

חזי משיטה: נוספו השנה מספר מאות.

חזי משיטה: בטבלה למטה יש 51,800 נכים שמוכרים מ-10 עד 19 או מ-0 עד 19.

חזי משיטה: זה נכים שבדרך כלל מקבלים תגמול ויוצאים לטיפול בקופות החולים.

חזי משיטה: הם לא מקבלים טיפול שוטף אצלנו אבל עדיין אנחנו נותנים להם שירותים שונים שמצריכים, כמו תעודת נכה, אישורי נכות, טיפול בארנונה, מס רכישה וכן הלאה וכן הלאה.

חזי משיטה: 109 אלף נכי צה"ל שאגף שיקום נוגע בהם מדיי שנה ואני מקווה שהמספרים האלה ילכו ויפחתו בשנים הקרובות.

חזי משיטה: במהלך שנת 2017 עד כה, לצערי, נפטרו, פטירות טבעיות ברוב רובן, 633 נכי צה"ל.

חזי משיטה: המדדים המרכזיים בליבת העשייה שלנו - - -

ענת ברקו: מה אחוז הנפטרים כתוצאה מהפציעה?

חזי משיטה: רוב רובם של הפטירות הן פטירות טבעיות.

חזי משיטה: יש תהליך שאנחנו עושים אותו בפציעה קרבית מעל 50% שאם יש משהו שאפשר לשייך אותו לפציעה אנחנו משייכים אותו כי זה נותן איזשהי תוספת או הטבה או התחשבות במשפחה לאורך כל הדרך.

חזי משיטה: לגבי 100 פלוס הם תמיד יוכרו כאלמנות מלחמה.

חזי משיטה: לגבי כאלה שהם 50 פלוס עד 100, יש להם הטבות ואנחנו עושים את זה ברגישות יחד עם אגף משפחות.

חזי משיטה: ניהול מדדי השירות, אני אעבור על העיקרים שבהם.

חזי משיטה: יש לנו מוקד טלפוני מאוד משוכלל ומאוד מוערך על ידי נכי צה"ל ואנחנו יכולים לראות בטבלאות את הפניות ואת הסגירה של הפניות הטלפוניות במוקד.

חזי משיטה: יש ירידה אמנם בפניות הטלפוניות ויש עלייה במשתמשי האינטרנט.

חזי משיטה: אנחנו פועלים בעניין הזה יותר ויותר.

חזי משיטה: אני חושב שבעידן היום ובשנים הקרובות אתר אינטרנט צריך לשמש פלטפורמה מרכזית ועיקרית לשיח בינינו לבין נכי צה"ל.

חזי משיטה: אנחנו משדרגים אותו משנה לשנה, אנחנו יצרנו אזור אישי באתר האינטרנט שאנחנו יכולים לעשות התכתבות ולהניח מסמכים ייעודיים, פרטיים ומוצנעים עבור המשתמש עצמו שהוא נכנס עם קוד אישי שלו כדי לקבל טופס 106 או את השכר החודשי שלו ועוד דברים כהנה וכהנה.

חזי משיטה: מדדי השירות של אחוזי נטישה במוקד הטלפוני הם ממש מתקדמים לעבר היעד שקבענו יחד עם החברה שמפעילה אותו.

חזי משיטה: הוא מוקד מאוד ייחודי, הוא הופעל על ידי חברה עם אנשים מצויינים, הייתי אומר בעיקר נשים מצויינות שיודעות להכיל שיחות ולנהל אותן עם נכי צה"ל בצורה רגישה ומתן פתרונות בתוך השיחה עצמה והם עונים את התשובות בצורה מהירה כך שבאמת אחוז הנטישה הם מאוד נמוכים, זה אחד מהמוקדים המתקדמים שיש.

חזי משיטה: לגבי ביצוע בפניות נכים למוקד טלפוני במחוזות אנחנו עומדים מעל הממוצע, למעט מחוז חיפה שהיה קצר בכוח אדם.

חזי משיטה: אנחנו עובדים על מחוז חיפה.

חזי משיטה: אני רק אגיד כאן, זה לא סיבה, זה לא תירוץ, זה לא צריך להיות כך, זה לא יהיה כך.

חזי משיטה: מחוז חיפה הוא המחוז המורכב ביותר, הוא הגדול ביותר, הוא מפוזר על גיאוגרפיה דיי גדולה ואנחנו נשפר את העניין הזה לשנה הבאה, אני מקווה, במחוז חיפה.

חזי משיטה: שליחת מסרונים - אנחנו מוצאים פלטפורמות שונות.

חזי משיטה: אחת מהן זה שליחת מסרונים.

חזי משיטה: אני חושב שאם אנחנו יודעים להגיע מהר לנכה צה"ל כדי להודיע לו הודעה על מנת להשקיט את נפשו אנחנו עושים את זה ואנחנו יכולים לעשות את זה לכל מיני קבוצות, לדוגמאות, ניתן כאן דוגמאות שבאמת יש בהן משמעות.

חזי משיטה: אם יש תקלה שאתר הזמנת חמי מרפא במשרד הביטחון יש בו תקלה שאינה תלויה באגף שיקום כלל ועיקר אז אנחנו מוציאים מסרונים כדי שבאמת הנכים יבינו, חבר'ה, אנחנו יודעים, יש בעיה, אנחנו עובדים עליה, היא תתוקן, אל תהיו מודאגים.

חזי משיטה: ולי ברור שהאוכלוסייה הזאת צריך להוריד למינימום את הדאגה שלהם ואת חוסר ההבנה או את חוסר האמון.

חזי משיטה: כשהם לא מצליחים לתקשר, אני מאמין, זה מכניס אותם ללחץ ולחוסר שקט.

חזי משיטה: מדדי השירות באגף השיקום והתלונות - אנחנו רואים שיש ירידות בתלונות יחסית ל-2016.

חזי משיטה: אנחנו כן מסווגים עלייה בתלונות המוצדקות ואנחנו מטפלים בהן.

חזי משיטה: לאגף שיקום מגיעות אלפי תלונות ואנחנו מטפלים בהן, זה אחד מהדברים שנמצא על סדר יומו של ראש אגף שיקום, מנהלי המחוזות ומנהלי היחידות באגף ואנחנו עומדים במדדי הזמן על מנת לתת תשובות לכל פנייה שמגיעה אלינו.

חזי משיטה: מדד הזמן שמופיע באמנה לשיבוץ ועדה רפואית תוך 45 יום אנחנו עומדים בה.

חזי משיטה: בכל המקומות שאתם רואים ירידות זה מקומות שיש בהם חגים, תסתכלו על החודשים, תבינו שזה חגים.

חזי משיטה: אבל בסך הכל אם לא היו חגים, אנחנו לא צריכים לוותר עליהם, צריך שיהיה לנו חגים, אנחנו עומדים - - -

ענת ברקו: רגע חזי אני רוצה להבין.

ענת ברקו: מרגע הגשת הפנייה תוך 45 יום מגיעים לוועדה.

חזי משיטה: כן.

ענת ברקו: לא - - -

חזי משיטה: מתואמת ועדה.

ענת ברקו: מתואמת ועדה אבל הם לא מגיעים לוועדה, יש הבדל, זה יכול לקחת חודשים ארוכים עם פציעה.

ענת ברקו: הם לא מגיעים לוועדה תוך 45 יום.

ענת ברקו: אני יודעת את זה אני קיבלתי את התלונות האלה, הם לא מגיעים לוועדה.

חזי משיטה: אני לא רוצה להכנס כאן לניתוח של למה זה לוקח לפעמים יותר זמן אבל אני אגיד רק ברמה העקרונית, חברת הכנסת ברקו, שבחלק מהמקרים העיכובים אינם תלויים בנו כלל ועיקר.

חזי משיטה: אולי אני יותר מזה, חלקם הגדול לא תלוי בנו.

ענת ברקו: ובחלק שתלוי בכם?

חזי משיטה: אנחנו עושים את המאמצים שהיא תהיה מוקדם ככל האפשר.

אבי דיכטר: מה זה פרק הזמן המקסימלי שאורך שלא תלוי במגיש הבקשה אלא תלוי בכם שמפנייה ועד שהוא מגיע לוועדה?

חזי משיטה: אנחנו משתדלים שב-45 יום תשובץ ועדה ואם הוא יכול להגיע הוא יגיע לוועדה והוא ייצא מהוועדה - - -

אבי דיכטר: בתוך 45 יום הוא מגיע לוועדה.

חזי משיטה: כן, אנחנו עושים מאמץ, זה גם קורה.

חזי משיטה: לא בכל המקרים זה קורה.

חזי משיטה: בחלק מהמקרים שזה לא קורה, כפי שאמרתי, זה לא תלוי בנו כי ה- - -

אבי דיכטר: זה חשוב לנו מאוד כי כמו שאתה יודע, אמנם חברת הכנסת ברקו היא יושבת ראש השדולה אבל אנחנו כחברי כנסת, ודאי ועדת חוץ וביטחון, מקבלים לא מעט פניות.

אבי דיכטר: אין לנו כלים בשוטף לבדוק את הדברים.

אבי דיכטר: אני רוצה רגע לבודד את זה ולשאול - באותם מקרים שזה תלוי בכם 45 יום זה פרק זמן ארוך אבל אני לא רוצה כרגע להכנס לניואנס הזה אלא להבין מה ההבדל בין לשבץ בתוך 45 יום, ההבדל בזמן הכוונה, לבין המועד שבו הוא פוגש ועדה, מופיע בפניה.

חזי משיטה: השיבוץ לוועדה ב-45 יום אני חושב שבחלקה הגדול אפשר לעמוד בה.

חזי משיטה: אם כי צריך להזכיר שהחובה של מגיש התביעה או מגיש ההכרה לנכות, חובה עליו לרכז את כל המסמכים ולהביא אותם לקצין התגמולים וקצין התגמולים מעביר את זה לוועדה.

חזי משיטה: ואם לוועדה נדרשים עוד מסמכים הוא מחוייב להביא אותם.

חזי משיטה: אז אני אומר עוד פעם, בדרך כלל אם אין בעיות וכל המסמכים מונחים אפשר לקיים את הוועדה.

חזי משיטה: בחלק לא מבוטל מהמקרים הוועדה נדחית לא בגלל אגף השיקום.

חזי משיטה: ואם יש מקרים שאנחנו עוברים אותם אז אנחנו עושים מאמצים להתכנס ל-45 יום ולעמוד בוועדה.

חזי משיטה: צודקת חברת הכנסת ברקו שלפעמים לוקח חודשים אחדים.

חזי משיטה: בדרך כלל זה לא בגללנו.

חזי משיטה: זה או שנדרש בדיקות נוספות או שנדרש להביא טפסים נוספים או שהוא מבקש להביא עורך דין, או שהוא מבקש להשהות את ההגעה שלו לוועדה עצמה.

ענת ברקו: אני רוצה להבין.

ענת ברקו: חלק מהאישורים אתם יכולים להשיג בעצמכם כי יש לכם אותם גם מהצבא.

ענת ברקו: גם מצה"ל, יושבת כאן רמ"ח נפגעים, הלא בזמן הפציעה, דו"ח הפציעה וכל מיני אישורים רפואיים מצויים בתיק הרפואי הצה"לי, הכל ממוחשב היום, אפשר להעביר לכם.

ענת ברקו: המון פעמים נכים נדרשים להביא אישורים שיש אותם ברשות צה"ל.

ענת ברקו: למה בעצם אין מנגנון שמעביר את זה ואולי מקצר את התהליכים כי לחכות חודשים ארוכים לוועדה, וזה גם נגרם לא רק בגלל הנכים עצמם, אלא גם בגלל אגף השיקום, למה אתם לא עושים את הפנייה הישירה הזאת ואולי חוסכים טרטור?

חזי משיטה: אני אסבר את האוזן בעניין הזה.

חזי משיטה: אם יש מבצע כמו צוק איתן שיש בו פצועים, הנסיבות ברורות, המקום ידוע, הפצוע היה במקום המסויים, אנחנו יודעים שהייתה נפילה של פצמ"ר מעבר לגדר באזור ההתכנסות.

חזי משיטה: זה מסלול ירוק שאנחנו לא מטרטרים לא את הפצוע ולא את הבקשת הכרה שלו.

חזי משיטה: אם יש מישהו שמגיש בקשה להכרה אחרי מספר חודשים ואחרי 20 שנה העבודה הזאת תקח זמן כדי לרכז את הנתונים.

חזי משיטה: אלף, החובה חלה עליו וכשהוא מוביא איזשהו סיפור עם עובדות או אירוע שהיה יש לנו יחידה מיוחדת שאמורה לחקור.

חזי משיטה: היא חודרת מעבר לגדר לצה"ל כדי לפגוש את המפקדים שהוא ציין, לבדוק את האירוע, לקחת עדויות, להביא את התיק שלו מהארכיון, להביא את התיק שלו מקופת חולים מהיותו נער בוגר ולוודא שהאירוע אכן קרה, העובדות אכן נכונות, שאין שום דבר שקרה לפני השירות.

חזי משיטה: יש כלל שאומר שהאירוע שבו הוא יוכר צריך להיות במהלך השירות ועקב השירות.

חזי משיטה: זה לוקח זמן.

אבי דיכטר: למיטב זכרוני גם בחוק שאנחנו העברנו כאן לא כל נכות צריכה להיות עקב השירות אלא היא יכולה להיות במהלך השירות, בוודאי לחיילים בסדיר.

אבי דיכטר: וזה חוק שעבר פה רק בשנה שעברה.

חזי משיטה: גם חייל בסדיר שהנכות שלו קורית במהלך השירות צריך להוכיח שהיא עקב השירות.

חזי משיטה: זאת אומרת, אני אתן דוגמאות, שום דוגמה ספציפית לא תעלה פה ואנחנו לא פורצים אישי של רפואי אבל אם חייל יש לו התפרצות נפשית שיש הוכחה חד משמעית שהיא אירוע שהתחיל בגיל 14 כולל טיפולים פסיכיאטריים זה לא ישוייך לשירות שלו.

אבי דיכטר: לא, אבל אם הוא עבר תאונת דרכים אזרחית לגמרי בתור חייל סדיר הוא מוכר כנכה - - -

חזי משיטה: בוודאי, זה מהלך השירות ועקב השירות.

חזי משיטה: חיילי חובה באשר הם נפגעים, אנחנו תיכף נגיע לגורן- - -חיילי חובה ומילואים באשר הם נפגעים במהלך שירותים בדוגמה שנתת הם יוכרו באגף השיקום.

אבי דיכטר: באמנה שלכם מה פרק הזמן שהקציתם לנושא הזה של מהגשה עד שהוא פוגש את הוועדה?

חזי משיטה: כמו שאמרתי אנחנו מחוייבים לתאם ועדה מחוזית בתוך 45 יום.

אבי דיכטר: הניואנס שאמרה חברת הכנסת ברקו הוא ניואנס מאוד משמעותי ואני, חס וחלילה, לא הייתי רוצה שיובן שהוא מונח טריקי.

אבי דיכטר: זאת אומרת, בתוך 45 יום תשובץ ועדה שתתקיים כעבור חצי שנה, לדוגמה.

ענת ברקו: זה בדיוק מה שקורה.

אבי דיכטר: זו דוגמה לא טובה בהנחה שהוא הגיע עם קיט מלא של מסמכים.

אבי דיכטר: והשאלה שלי היא קודם כל איך זה מתבצע ובעיקר איך באמנה שאתם עומדים לחתום עליה, מה אומרת האמנה בנושא הזה?

חזי משיטה: שאנחנו מחוייבים לשבץ אותו לוועדה רפואית תוך 45 יום ואנחנו עומדים בזה.

חזי משיטה: אם כל הכללים מתקיימים מבחינתו של מגיש ההכרה אז הוועדה גם תתקיים תוך 45 יום.

חזי משיטה: אני אציג לכם פה תוצאות סקר היחידה לשיפור השירות הממשלתי, לא שלנו, אלא של השירות הממשלתי באגף השיקום.

חזי משיטה: תסתכלו על הנתונים של בין 16' ל-17', הייתה לנו עלייה גדולה, שביעות רצון, אני לא אעבור, עלתה בכל המימדים שאתם יכולים לראות בטבלה הזאת ובוודאי בטבלה הזאת לגבי הסקר.

חזי משיטה: אנחנו בשנה הקודמת זכינו, וגם בשנה הזאת, שנה שנייה ברציפות, באות רשות התקשוב הממשלתית לנושא של תחום השירות הפרונטלי לנכי צה"ל באגף השיקום.

חזי משיטה: כאן אנחנו יכולים לראות שזכינו גם במקום שלישי וכאן זה על ידי נציבות שירות המדינה לגבי היחידה להכרה בזכויות התביעה של הנכים.

חזי משיטה: יש כאן סקר שהוא לא שלנו, הוא סקר של חברה חיצונית שעשתה אותו על ידי סקר ופנייה לאלף נכים.

חזי משיטה: זה מספר בלתי רגיל על המימדים שאתם רואים אותם.

חזי משיטה: הזכאים החדשים שאתם יכולים לראות הם זכאים בעיקר של צוק איתן.

חזי משיטה: אתם רואים שיש טיוב של הנתונים.

חזי משיטה: בטבלה הזאת אתם תראו את זה אולי טוב יותר.

חזי משיטה: אנחנו מייחסים את זה לשיטה שמוכיחה את עצמה, נכנסה בשנת 2012, "קייס מנג'ר", שיושב עם צוות אינטגרטיבי.

חזי משיטה: הנכה מגיע לכל מחוז שאליו הוא שייך, יושב איתו כל הצוות הרפואי, השיקומי, הרווחתי והתעסוקתי ובונים לו תכנית בפעם הראשונה ונותנים לו את הדברים הכלליים וקובעים מי יהיה המטפל שלו.

חזי משיטה: אחר כך עושים פגישה נוספת על מנת שהוא יעכל את הדברים שהוא קיבל ויוכל לשאול את כל השאלות ומתחילים איתו תהליך שיקום בצורה משותפת.

חזי משיטה: אני חושב שהסקר מדבר בעד עצמו, גם בעלייה בנתונים, וסקר אובייקטיבי, הוא לא של אגף שיקום ולא של משרד הביטחון.

חזי משיטה: עיקרי הביצועים של 2017 - באמת אנחנו רוצים לשים לנכים את הדברים הטובים ביותר.

חזי משיטה: אנחנו חייבים להגיד שאנחנו פועלים בהתאם למקור הסמכות ולמדדי הזמן, כפי שציינתי, מענה בעזרת מסרון לקבלת השירות, לקבלת פקס, שקיפות בהעברת המידע לנכים, פרסום מדדי השירות אחת לארבעה חודשים באתרי האינטרנט שלנו באתר, האינטרנט שלנו שהוא משוכלל והוא משתכלל משנה לשנה.

חזי משיטה: אנחנו מתכוונים בפעילות שלנו לשקם נכים ולממש את הזכאויות שלהם באופן רציף בהתאם למקורות הסמכות.

חזי משיטה: שיפור מתמיד בשירות לנכים ובדגש על אוכלוסיית הנכים המיוחדת, 100 פלוס.

חזי משיטה: 100 פלוס נמצאים אצלנו בעדיפות ראשונה בכל המימדים, בכל המקומות, במטה ובמחוזות, ומוצדק שכך, וזה מבוצע הלכה למעשה.

חזי משיטה: אנחנו עומדים במדדי הזמן והשירות שקבענו לעצמנו.

חזי משיטה: השיפור ברציפות התפקודית מרגיעה לחירום מתקיימת, משרד הביטחון בכלל ידוע בזה.

חזי משיטה: קיימנו תרגיל השנה, אנחנו מקיימים תרגיל נוסף בחודש מרץ.

חזי משיטה: אנחנו עושים את זה יחד עם רמ"ח נפגעים והצוות שלה, יחד עם קרפ"ר.

חזי משיטה: יש לנו צוות של 80 איש שנפרשים בבתי חולים.

חזי משיטה: דעו לכם, באירועים כמו צוק איתן, אנחנו מגיעים לחולים, אל המיטה שלהם, כולל היחידה להכרה, כולל היחידה לתביעות רפואיות, זה מסלול ירוק, זה לא משהו שהוא בשגרה, שבו יש תביעות שאנחנו מקבלים אותן לאירועים שקרו ב-93.

חזי משיטה: אני לא נותן לכם דוגמאות סרק, זה דוגמאות אמיתיות.

חזי משיטה: שיפור המערך הרפואי לזכאים 100%, אבל בכלל בנושא של שיפור השירות הרפואי אני אגיד שני דברים, זה יגיע אולי בהמשך.

חזי משיטה: אנחנו במצוקה של רופאים, אני לא מטאטא אותה מתחת לשטיח, אנחנו מטפלים בה.

חזי משיטה: היא לא תלויה במשרד הביטחון ולא באגף שיקום, היא תלויה בשני גורמים, אולי בשלושה.

חזי משיטה: היא תלויה במשרד האוצר שאני לא יודע אם יש כאן נציג.

אבי דיכטר: יש כאן נציג של האוצר?

חזי משיטה: היא תלויה במשרד האוצר בראש ובראשונה.

חזי משיטה: היא תלויה ב- - -

אבי דיכטר: התלות נובעת ממה?

חזי משיטה: התלות נובעת בכך שרופאי אגף שיקום הוצאו מחוץ לגדר בהסכם הרופאים האחרון והמשמעות של ההפרש שלהם בין רופא בביטוח לאומי לקופת חולים הוא בין 10,000-14,000 ₪ לרעתם.

חזי משיטה: אין אף רופא שירצה לבוא לעבוד אצלנו בתנאים האלה והם לא באים.

חזי משיטה: חייבים לתקן את העוול הזה.

חזי משיטה: ארגון רופאי ישראל לא נותן להם לקבל את התוספות שהם יכולים לקבל כי הוא מבקש הרחבות רוחב לרופאים שלו ואני חושב שזה מעשה שלא ייעשה, אנחנו מעמידים את נכי צה"ל בשירות הרפואי שקיים, הם צריכים לקבל שירות טוב מזה.

אבי דיכטר: הרפרנס שלכם בנושא הזה הוא הביטוח הלאומי?

חזי משיטה: הרפרנס שלנו הוא ביטוח לאומי וקופת חולים מכוון שהרופאים שלנו עוזבים לשם.

חזי משיטה: כשהוא רואה שהוא יכול לקבל עוד 14 אלף ₪ הוא עוזב אותנו והולך לקופת החולים.

ענת ברקו: אני פניתי בעניין הזה למנכ"ל משרד הביטחון, האלוף אודי אדם.

ענת ברקו: פניתי גם למשנה מנכ"ל משרד הביטחון, רוני מורנו, שגם היה ראש אגף שיקום.

ענת ברקו: הוא אמר שהם מנסים לפתור את העניין דרך מתן תגמול כיועצים ואז זה יעלה את השכר של הרופאים.

ענת ברקו: אבל בשורה התחתונה לנכי צה"ל אין היום רופאים ללכת אליהם, אין.

ענת ברקו: הם מקבלים טיפול פחות טוב מאשר מישהו שהולך עם דלקת גרון לקופת חולים.

ענת ברקו: זה לא בסדר.

חזי משיטה: חברת הכנסת ברקו אני רוצה להגיד שהמצב הוא דרמטי אבל לא צריך לעשות אותו יותר גרוע ממה שהוא.

חזי משיטה: נכי צה"ל מקבלים טיפול, אנחנו לא שוקטים על השמרים, אנחנו מגייסים יועצים, אנחנו החזרנו רופאים כדי שהם יתנו שירות, רופאים שעבדו איתנו והם נותנים שירות.

חזי משיטה: אני רוצה להגיד עוד דבר- - -

מרדכי יוגב: חזי, כשאתה אומרים נותן שירות זה במסגרת ימ"ם?

מרדכי יוגב: הם באים לימ"ם- - -

חזי משיטה: לא, לא, לא , אין לנו ימ"ם, אנחנו עובדים עם רופאים מקצועיים.

חזי משיטה: רופא שיקום זה רופא שצריך להכיר את הנכים שלו, לטפל בהם לאורך זמן, צריך להכיר אותם.

חזי משיטה: יש לנו רופאים.

חזי משיטה: המחסור הוא מחסור- - -

אסף דורון: כמה המספרים?

חזי משיטה: חסרים לנו כרגע ארבעה רופאים.

חזי משיטה: אבל אני רוצה להגיד שהארבעה האחרים הם רופאים ארעיים ונותנים גם בייעוץ שעות.

חזי משיטה: זה לא רע, זה טוב, זה יותר טוב מכלום, אבל אני חושב שאנחנו צריכים יותר מזה.

ענת ברקו: יותר טוב מכלום אבל לא מספיק.

ענת ברקו: מה שקורה, הביטוח הלאומי- - -

אבי דיכטר: לטובת הסקירה שאנחנו מקבלים - מספר הרופאים שאתם מעסיקים לנושא הזה עומד על כמה?

חזי משיטה: התקן שלנו הוא 26 רופאים.

אבי דיכטר: ומתוכם אתם מאיישים כמה?

חזי משיטה: יש לנו 22, יש לנו פער של ארבע אבל אני רק רוצה לדייק - - -

אבי דיכטר: ה-22 הקיימים הם רופאים במשרה מלאה או שהם משרה חלקית?

חזי משיטה: אנחנו מאיישים 22 רופאים.

חזי משיטה: מתוכם תקניים הם 17 ויש לי עוד ארבעה ארעיים שהם לא רופאים שעובדים במשרד הביטחון וחלקם עובדים בייעוץ.

חזי משיטה: הם רופאים מצויינים.

ענת ברקו: אבל הם לא שיקומיים.

חזי משיטה: הם שיקומיים.

ענת ברקו: לא כולם שיקומיים.

חזי משיטה: חברת הכנסת ברקו, ההגדרה היא של רופא שבא אלינו שהוא צריך להיות מומחה, עבד שלוש שנים במקצוע.

חזי משיטה: אין הגדרה שהוא יהיה רופא שיקומי, הוא יכול להיות גם פנימאי.

ענת ברקו: אני חושבת שאת הבעיה הזאת גם יושב ראש הארגון העלה כשהייתי בביקור.

ענת ברקו: שאין מספיק רופאים.

ענת ברקו: אנחנו רוצים לעזור בעניין הזה.

חזי משיטה: אני לא אמרתי שיש מספיק רופאים אני רק אומר - - -

ענת ברקו: השאלה היא מה אתם צריכים - - -

אבי דיכטר: יש לכם חסר של 25% פלוס מינוס.

ענת ברקו: וגם השאר נושרים בדרך.

חזי משיטה: יש לנו חסר של בין 20%-25%, אדוני היושב ראש, אנחנו מטפלים בזה.

חזי משיטה: אני חזרתי אתמול מהאוצר, עשינו איזשהי התקדמות זוחלת איתם.

חזי משיטה: הם נתנו עד היום מענק של 300 אלף ₪ להתקשרות.

חזי משיטה: ביקשנו 500 כמו שהם יודעים לתת, הם נתנו 400.

חזי משיטה: הם עושים צעדים קטנים לקראתנו ואני מקווה מאוד שהנושא הזה ייפתר.

חזי משיטה: היה דיון אתמול, יש תקווה, אני מקווה שזה ייפתר.

חזי משיטה: אבל אני אגיד דבר נוסף, אני אומר אותו פעם ראשונה בוועדה, הוא לא מופרך.

חזי משיטה: חלק לא מבוטל מנכי צה"ל, כולל ה-100 פלוס, מקבלים את הטיפול שלהם גם בקופות חולים.

חזי משיטה: אגב, רוב רובו של הגוף שלהם והנפש שלהם מוכרת בקופת חולים, לא באגף שיקום.

חזי משיטה: יהיה נכון, ואנחנו נעשה את הבדיקה הזאת מאוד בזהירות ומאוד - -

ענת ברקו: אתם מתכוונים - - -

חזי משיטה: - - ומאוד בהסכמה לנסות בשנים הקרובות להוציא את זה לקופת חולים.

חזי משיטה: יהיה שירות לנכי צה"ל, יהיה שירות יותר בטוח.

חזי משיטה: כי אם הרופא משפחה האחד יטפל בו מקצה לקצה לא תהיה בעיה של תרופות נוגדות שיכולות לגרום לו לסכנת חיים.

חזי משיטה: אנחנו עושים את זה בצורה מדודה, לא התחלנו עם זה.

חזי משיטה: יש שיח עם יושב ראש הארגון, ראשוני בלבד.

חזי משיטה: אם אנחנו נצליח לעשות את זה אנחנו נצליח לעשות חלק מהטיפולים בקופות החולים.

חזי משיטה: פריסת קופות החולים בכל רחבי הארץ היא לאין ערוך יותר טובה מהמחוזות של אגף השיקום וזה עושה שכל גדול לעשות את זה.

אבי דיכטר: אני מבקש לטובת הוועדה לקבל מכם בתוך 10 ימים מסמך בסוגייה הזאת של הרופאים, מסמך שמפרט את כל הדברים שאמרת כרגע מבחינת נתונים, מצבה, תקן, ארעיים, היקף הפגיעה.

אבי דיכטר: הוועדה מבקשת להכנס לזה בצורה רצינית.

אבי דיכטר: אנחנו גם בעיתוי שאני חושב שהיום יש לנו יכולת גם לתרום לסוגייה הזו.

אבי דיכטר: אני לא יודע מה זה זוחלת, אני מאוד מאוד נבהל כשאני שומע את המילה זוחלת.

חזי משיטה: אדוני היושב ראש הטבלה נמצאת בחוברת שתועבר ללטקו מייד בסיום.

אבי דיכטר: מאה אחוז.

אבי דיכטר: בבקשה.

חזי משיטה: אנחנו פועלים על מנת לשפר באופן מתמיד את השיח בין עובדי האגף לבין הזכאים ברוח האמנה.

חזי משיטה: לשפר את הנגישות, אני אמרתי, אתר האינטרנט שלנו באמת מפותח.

חזי משיטה: כל שנה אנחנו מכניסים נושאים חדשים לדבר הזה.

חזי משיטה: אנחנו מעבים את מערך המתנדבים במחוזות.

חזי משיטה: המתנדבים עושים עבודת קודש, יש לנו מתנדבים מכמה סוגים.

חזי משיטה: מתנדבים שעוזרים לנכים, מתנדבים שעוזרים במחוזות ומתוך הנכים אנחנו לוקחים מתנדבים שיעבדו במחנות צה"ל.

חזי משיטה: נכים שהם נצרכים ומקבלים תגמולי מחייה ובלבד שייצאו, יעשו, ירגישו שהם חיוניים גם בעיני עצמם ואנחנו עושים בשלושת הנושאים האלה ככל שביכולתנו.

חזי משיטה: אנחנו נעשה בשנה הבאה סקר, בהמשך לסקר שראיתם, סקר חיצוני - - - רחב היקף ב-2018.

חזי משיטה: אנחנו רוצים לחזק את המחוז כאורגן.

חזי משיטה: המחוז הוא יחידת השטח שמטפלת בנכים.

חזי משיטה: כל הנכים, בסופו של דבר, הבית שלהם זה המחוזות ואנחנו נמשיך לעבוד במודל של גישת ה-CM כדי לנהל כל נכה ונכה - - -

אבי דיכטר: כמה מחוזות יש לכם?

חזי משיטה: שבעה עם שתי שלוחות.

חזי משיטה: יש לנו את טבריה, יש לנו את חיפה, יש לנו את ירושלים, תל אביב, דן, רחובות, באר שבע.

חזי משיטה: יש לנו שלוחה בנתניה ושלוחה באילת.

אבי דיכטר: מה ההבדל בין שלוחה למחוז?

חזי משיטה: שלוחה זה טיפול באוכלוסייה קטנה, ממוקדת שנמצאת רחוק מהמחוז כמו באילת שם יש לנו כ-450 נכים שמטופלים בשלוחה.

חזי משיטה: יש פעם בשבוע רופא שרואה אותם ויש עובדת סוציאלית שעובדת איתם.

חזי משיטה: בנתניה יש לנו כ-3000 נכים ששם הם מטופלים בצורה קצת יותר מורחבת.

חזי משיטה: יש רופא באופן קבוע, יש מנהל של השלוחה שעובד שם ואם יש צורך יש תגבור ממחוז דן שעושה את זה, זה עובד בצורה מצויינת.

חזי משיטה: יישום ועדות גורן.

חזי משיטה: אדוני היושב ראש, אנחנו ב-27.4 התחלנו עם גורן.

חזי משיטה: זה בוצע מבחינתנו, אני חושב שביטוח לאומי מתארגן לעניין הזה, זה נכנס לתוקף.

חזי משיטה: מי שלא צריך להיות מוכר באגף שיקום לא יוכר.

חזי משיטה: הכלל אומר, אני אגיד את זה לטובת היושבים באולם, שאיש קבע או אנשי כוחות הביטחון שמשרתים כשירות, לא במילואים ולא חובה, בפציעה שאינה קרבית יופנו לביטוח הלאומי להיות מוכרים שם.

חזי משיטה: אין פגיעה בתנאים זה אמור להיות תנאים דיי דומים.

חזי משיטה: בחלקם זה יהיה להם טוב יותר, בחלקם אולי הם קצת ייפגעו אבל זאת ההחלטה של כנסת ישראל עם החוק שעבר.

חזי משיטה: אנחנו מבחינתנו כבר עובדים.

חזי משיטה: אני תיכף יראה איזה בעייתיות זה עשה לנו ואנחנו נפתור אותה.

חזי משיטה: תסקיר חוק הנכים - אנחנו עובדים בצורה משותפת על הסכם שנחתם עם משרדי הממשלה, ביטחון, אוצר, משרד ראש הממשלה וארגון נכי צה"ל ואנחנו מקיימים הלכה למעשה את תחנת תסקיר החוק לקריאה שנייה ושלישית בוועדה הרווחה בראשותו של חבר הכנסת אלי אלאלוף.

חזי משיטה: אנחנו משפרים את המענה התעסוקתי לנכים.

חזי משיטה: תעסוקה זה נראה משהו אולי קטן באגף השיקום כי באמת קודם צריך לגשר על הנכות בעזרת טיפול רפואי.

חזי משיטה: אבל בסוף אם רוצים להחזיר מישהו למסלול, להכרה בעצמו בעל ערך, להחזיר אותו לקהילה, לבנות משפחה, להשתכר, לצאת מהבית, זה לשים אותו בתעסוקה ואנחנו משתדלים לעשות כמיטב יכולתנו בעניין הזה.

חזי משיטה: יש לנו בכל מחוז איש תעסוקה, אנחנו בקשר עם מעסיקים רבים.

חזי משיטה: מנהל הרכש נתן לנו השנה את כל המכרזים שאנחנו עושים במפעלים שונים על מנת שבאמת נקבל אולי דלת קצת יותר פתוחה לרווחה לעשות השמות לנכי צה"ל ולסייע להם גם אם יש להם יזמות פרטית, עסקים קטנים כדי שזה יקרה.

חזי משיטה: אנחנו רואים בזה חשיבות עליונה ואנחנו מצליחים משנה לשנה לעשות השמות למרבית אלה שרוצים לעבוד.

חזי משיטה: אני אגיד יותר מזה, אנחנו עוסקים עיסוק בלתי פוסק ושוטף למנוע פיטורים של נכי צה"ל במפעלים השונים.

מרדכי יוגב: חזי, עלה אתמול בוועדת עבודה ורווחה העניין של עבודה שמורידה מקצבה.

מרדכי יוגב: זה קיים גם לגבי נכי צה"ל?

חזי משיטה: הוועדה שעובדת בראשותו של ראם עמינוח תסכם את הנושא שלה של מבחן ההכנסה, זה כולל בתוכו את הדבר הזה- - -

ענת ברקו: צריך לבטל אותו.

חזי משיטה: אנחנו עובדים על זה.

חזי משיטה: נביא אותו לוועדה לפני שהחוק יסוכם.

ענת ברקו: אם אפשר לעזור בזה כי בסופו של דבר גם משפחות שכולות, גם נפגעי פעולות איבה לא צריכים לעמוד במבחן ההכנסה.

ענת ברקו: אין שום סיבה שנכי צה"ל יצטרכו לעמוד במבחן ההכנסה.

קריאה: גם תאונות דרכים ותאונות עבודה.

ענת ברקו: גם תאונות דרכים ותאונות עבודה, אז רק נכי צה"ל צריכים לעמוד במבחן הזה?

ענת ברקו: למה?

חזי משיטה: כיום הכלל אומר שאפשר לעבוד עד הכנסה של 2200 בלי קיזוז של מבחן הכנסה.

ענת ברקו: זה לא בסדר, זה כלום.

מרדכי יוגב: המגמה הייתה שזה יהיה עד שכר ממוצע במשק שהוא 5300.

מרדכי יוגב: אם יהיה שיתוף פעולה עם אלי אלאלוף הוא בוודאי יחול גם על נכי צה"ל, כך נראה לי.

קריאה: אתה מתכוון 10,300.

מרדכי יוגב: סליחה, שכר המינמום במשק לפחות, ולהעלות את זה.

מרדכי יוגב: ויותר מזה נאמר שזה הרי לא פוגע במדינה.

מרדכי יוגב: הרי כל מה שהנכה עוד מכניס לעצמו הוא לא על חשבון המדינה, הוא על חשבון מעסיק.

מרדכי יוגב: כל הטענות האלו נשמעו אתמול וכל חברי הוועדה, אני לא הייתי בסיכום של אלי אלאלוף, לכן זה חסר לי אבל יכול להיות שצריך שם לשלב ידיים כי כל מה שיחול על הנכים בכלל בוודאי שיכול לחול על נכי צה"ל.

חזי משיטה: הנושא הזה יבוא לכדי סיכום ויבוא לוועדה.

חזי משיטה: יושב ראש הוועדה, ראם עמינוח, שמונה, יש בו נציגים גם, גם עידן יושב שם וגם נציג היועץ המשפטי, שי פרבר, ואנחנו נסכם את הנושא.

חזי משיטה: אני יכול להגיד את דעתי.

חזי משיטה: אדם עובד, גם אם הוא משתכר יותר, יותר טוב לנו, לנפש שלו, לבריאות שלו.

מרדכי יוגב: אין לך בריאות טובה מזה ורק אתמול בלילה עבר איזה חוק בעניין הזה לגבי הורים ששכלו את ילדיהם.

חזי משיטה: לגבי שיפור השירות בוועדות הרפואיות ביחידה לבחינת הכרה, אנחנו מבצעים כנסים ארציים ומקיימים שיחות יזומות עם רופאי הוועדות.

חזי משיטה: אני מזכיר לכם, הרופאים שעובדים עבורנו, זה 350 רופאים, מטובי הרופאים בארץ שמשובצים לוועדות האלה, אנחנו שומרים אותם כל הזמן, גם up to date לגבי ההוראות, גם up to date לגבי איך לנהוג עם נכי צה"ל בכבוד ובשיח נכון וגם לשמור על הזכויות שלהם.

חזי משיטה: אנחנו עובדים על לצמצם את התלונות בוועדות הרפואיות.

חזי משיטה: אנחנו יודעים שיש מתח בזה שמגיעים לוועדות ויש תלונות ואנחנו מטפלים בהן.

חזי משיטה: אנחנו עובדים על כך שימלאו משובים ביציאה, לא כל כך מצליחים בזה כי יש חשדות.

חזי משיטה: אנחנו מרכיבים עכשיו עם מומחית למילוי שאלון איזשהו שאלון שהם יהיו יותר נכונים למלא אותו ואני מקווה שאנחנו נוכל להסיק ממנו מסקנות.

חזי משיטה: אנחנו מקימים תשתית ממוחשבת לוועדות רפואיות במחוז חיפה ובמחוז ירושלים על מנת שהפרוטוקול של הוועדה יהיה במקום ובזמן ואונליין.

חזי משיטה: לגבי ארגון נכי צה"ל אני חושב שאנחנו מקיימים שיתוף פעולה בריא ונכון.

חזי משיטה: זה לא סתם שהוא יושב לידי, למרות שאילצו אותו לשבת פה.

חזי משיטה: אנחנו לא רק במטה מקיימים שולחן עגול אלא גם במחוזות.

חזי משיטה: אני חייב להגיד, יש יושבי ראש במחוזות המקבילים למחוזות שלנו, הם באמת מקיימים שיתוף פעולה ושיח בריא ונכון עם מנהלי המחוזות שלנו בכל רחבי הארץ.

חזי משיטה: אנחנו עושים שיח שוטף ומטפלים אד הוק בנושאים שעולים בינינו לבין הארגון.

חזי משיטה: אנחנו נפגשים, לדעתי יותר מדיי כבר, חיים, אנחנו נפגשים.

חזי משיטה: אנחנו עובדים ביחד על הנושא של חוק שיקום הנכים.

חזי משיטה: לגבי הנושא של הטכנולוגיות.

חזי משיטה: אני רוצה להראות לכם מספר דברים ואני אעשה את זה בקצרה.

חזי משיטה: זאת אצבע שאנחנו עושים אנטומית, מדוייקת להפליא.

חזי משיטה: אני מבין שחסרה לו אצבע, זה הכל אמיתי.

חזי משיטה: כאן אתם יכולים לראות לוחם שריון שאיבד את ידו וקיבל יד ביונית, הכנסנו אותה ב-2017 כטכנולוגיה מתקדמת.

חזי משיטה: יד ביונית של 200 אלף ₪.

חזי משיטה: היא יודעת לעשות מעל 50 פעילויות שונות.

חזי משיטה: תלוי בבית הגדם והיכולת של המוליכות והעצביות בגדם, הוא יכול להפעיל אותה.

חזי משיטה: תיכף נראה לכם סרט אבל כבר בתמונות אתם יכולים לראות ש - - -

שמואל לטקו: היום מי שזה מתאים לו מקבל את זה, לא רק ליחידי סגולה.

חזי משיטה: ממש לא זה כבר כמה אנשים קיבלו.

חזי משיטה: כף רגל למי שפועל ספורט.

חזי משיטה: אביזרים לתיפוף לקטועים בגף עליון, כפות רגליים לריצה, זה מוכר לכם מהאולימפיאדות הקודמות.

חזי משיטה: תותבות ביוניות משולבות, תיכף נראה סרט, כפי שאתם רואים בתמונות זה מעוזיה סגל, אחד מהפצועים הקשים פוסט מלחמת יום הכיפורים, איבד שתי רגליים, יד ועין.

חזי משיטה: פאנלים לבניית בית גדם לקטועי גב תחתון.

חזי משיטה: קלנועיות - אנחנו התחלנו השנה לספק קלנועיות, אני אסביר את הרציונל של הדבר הזה ובהמשך את העשייה הרחבה הזאת.

חזי משיטה: אנחנו רואים אנשים שמתבגרים והם דוחפים כסאות גלגלים.

חזי משיטה: נניח פרפלגים או מתבגרים.

חזי משיטה: ובאמת כמו שאמר לי אחד הפרפלגים, הכתפיים שלהם זה הברכיים שלהם, הם כבר לא יכולים לדחוף את הכסא.

חזי משיטה: ואם הם רוצים איכות אנחנו יכולים לספק את הקלנועית הזו, הם יכולים לנוע בה בטווחים ארוכים יותר, ללא מאמץ.

חזי משיטה: ואני חושב שזה שיפור באיכות החיים שלהם.

חזי משיטה: אני רוצה להראות לכם שלושה סרטים, נוגעים ל-2017, הם יהיו קצרים.

חזי משיטה: (הקרנת סרט ודיבור ברקע): זה מעוזיה סגל פה בשנה האחרונה.

חזי משיטה: הוא קטוע, רגל אחת מתחת לברך, רגל אחת מעל לברך.

חזי משיטה: והוא קיבל השנה ברך אלקטרונית שמתכתבת עם כף הרגל הביונית.

חזי משיטה: ההליכה שלו היא הליכה יותר טבעית, היציבה שלו היא יותר טבעית ויש לו בשוק איזשהו מאיץ אנרגיה שהוא יכול להרגיש יותר טבעי כשהוא הולך.

חזי משיטה: סיפקנו את זה השנה במחירים שהם במאות אלפי שקלים, הוא עשה את זה השנה ואני שמח מאוד עבורו.

ענת ברקו: ועוד אנשים כמוהו.

חזי משיטה: כמובן, הוא הראשון אבל יש עוד כמוהו שעושים את זה.

חזי משיטה: (הצגת מצגת) אלה הן תותבות עיניים.

חזי משיטה: אנחנו מזמינים שתי חברות, פעמיים בשנה.

חזי משיטה: הם יכולים להתאים את התותבות עיניים לעיוורים בצבע שהם מבקשים והעבודה מופלאה.

חזי משיטה: הגיעה חברה לתת את היד הביונית.

חזי משיטה: התכוונו לתת לו את היד הביונית כי התאמן רק אבל בסוף יום האימון של ארבע חמש שעות היד שלו תפקדה שהחליטו להשאיר לו את היד והוא הולך איתה.

חזי משיטה: אם תסתכלו שוב בסרט - - - מספר דקות שהוא מתפעל את היד.

חזי משיטה: בהצגה הזאת הוא התכופף למפעילה מאנגליה וקשר לה את השרוכים בנעליים עם היד הביונית.

חזי משיטה: ביד הביונית הזאת יש מעל 50 אפשרויות ואפשרות שהוא לא יכול להפעיל יש לו אפליקציה באייפון, הוא יכול להסתכל באייפון איזה פעולה הוא רוצה לעשות.

חזי משיטה: כשהוא ילחץ על האפליקציה או על הפעולה באייפון היד תעשה את הפעולה שהוא ביקש לעשות.

חזי משיטה: אני רוצה להמשיך לשנת 18' ברשותכם.

חזי משיטה: אלו עיקרי הנחות העבודה ל-18' שזכאות הנכה תהיה על פי מקור הסמכות, חוק תקנות והוראות.

חזי משיטה: אני מקווה מאוד שנסיים את החוק ובאמת נעגן את ההטבות של נכי צה"ל בתוך חוק שיסתיים, כפי שהבטיח אלי אלאלוף, במושב החורף.

חזי משיטה: יש גידול במספר הפניות להכרה בטיפול בהיקף פניות גדול יותר ב-2018, בעקבות חוק גורן, אני תיכף אראה לכם את המספרים.

חזי משיטה: האגף יפעל להסדרת חוק הנכים, כפי שאמרתי.

חזי משיטה: אנחנו מחוייבים לפעול על האמנה שתחתם השנה.

חזי משיטה: אנחנו מאוד מקווים לטובתנו, לטובת עם ישראל, שהשנה הזאת תהיה שנה של שגרה.

חזי משיטה: דגשים מרכזיים - אז כפי שאמרתי, אנחנו באמת רואים בעבודה, זה מתקשר גם למה שאמרת, עבודה מפרנסת, שילוב בתעסוקה היא באמת הדבר החיוני ביותר לנכי צה"ל.

חזי משיטה: הנגשת מידע, אנחנו נמשיך לפעול, שירות רפואי, הדגשתי מה אנחנו רוצים לעשות, אני מקווה שנעשה צעדים קדימה בשנה הקרובה.

חזי משיטה: פיתוח יוזמות לצמצום בירוקרטיה שתקל על האיכות לזכאים.

חזי משיטה: הנושא של אימוץ השיפור המתמיד כחלק מרוח האגף, חתירה להשתפרות מתמדת, קידום טכנולוגיות חדשות.

חזי משיטה: אני אומר לכם שאנחנו בוחנים כל טכנולוגיה חדשה שיש ואנחנו מספקים אותה.

חזי משיטה: אין מדינה בעולם שנותנת בזמנים שאנחנו נותנים, בכמויות שאנחנו נותנים, לא קשור לכסף.

חזי משיטה: אנחנו בודקים את הדברים ואם הם מתאימים אנחנו נותנים אותם.

חזי משיטה: היינו עכשיו במקרה בשתי משלחות, אחת בארצות הברית ואחת בקולומביה.

חזי משיטה: אז בקולומביה אני לא אשווה, זה ברור, אבל גם בארצות הברית מתן הטיפולים הרפואיים הטכנולוגיים לנכי צה"ל והסביבה שלהם הוא לאין ערוך טוב מארצות הברית.

חזי משיטה: זה כך צריך להיות, אנחנו צבא חובה, אנשי חובה ומילואים מחוייבים להיות במקום שאומרים להם ואנחנו צריכים לראות שהחוסן הלאומי מקרין על ידי הטיפול של אגף משפחות ואגף שיקום נכים.

חזי משיטה: לגבי אוכלוסייה מתבגרת אני אתן לכם נתון כאן שאנחנו באופן יזום נכנסנו בתחילת 2017.

חזי משיטה: מרבית הפצועים הקשים שלנו, מרביתם, הקשים והקרביים, הם בין 67 ל-74, בכמויות גדולות מאוד.

חזי משיטה: והם מתחילים להיות מבוגרים שאנחנו צריכים לסייע להם ולראות איך אנחנו יוצאים לסייע להם בנכות המוכרת עם ההתבגרות, כי זה יוצר קושי נוסף.

חזי משיטה: הקמנו ועדה שבוחנת יחד עם המשרדים השונים, משרד הרווחה, משרד הבריאות, המשרד לשוויון חברתי והקהילה ברשויות המקומיות כדי לקבל המלצות איך לטפל בהם.

חזי משיטה: אני מזכיר לכם, לוחמי יום כיפור הם בסביבות 62-64 ואילך, לוחמי ששת הימים הם כבר 70 ואילך ואנחנו מחוייבים לעשות מעשה לאוכלוסייה המתבגרת מעבר למה שהמדינה עושה אגף שיקום יעשה בנכות המוכרת לאותם אוכלוסיות מתבגרות.

חזי משיטה: על הדברים האלה עברתי, אני אעבור עליהם במהרה, גם הנושא הזה, זה המשך ישיר וקצת שיפור ממה שאנחנו עושים ב-2017 כמו הנושא של הגישה בטיפול אינטגרטיבי עם CM.

חזי משיטה: אותו דבר עם נושא תעסוקה, אני עברתי על זה אני לא רוצה לחזור על הדברים ברשותכם.

חזי משיטה: ועדות רפואיות אנחנו נעשה מאמצים לשפר בכל התחומים.

חזי משיטה: אנחנו התחלנו ואנחנו נמשיך.

חזי משיטה: אנחנו נעשה שולחן עגול עם ארגון נכי צה"ל גם במטה וגם במחוזות.

חזי משיטה: אני רוצה רגע לעבור להתייחסות להשפעות של גורן.

חזי משיטה: אתם יכולים לראות גם את המספרים.

חזי משיטה: אני בשקף הבא אראה לכם משהו שהוא קצת יותר משפיע עלינו אבל אלה הם המספרים יחסית ל-2016.

חזי משיטה: הנושא המרכזי הוא שבחודש אפריל כשנכנסנו למועד שהוא האחרון להגשת התביעות אתם יכולים לראות כמה הגישו באפריל 2016, 230 תביעות, לעומת מעל 2000 תביעות ב-2017.

חזי משיטה: זה משיט עלינו, חברת הכנסת ברקו, עומס ביחידת התביעות, עומס ביחידת הוועדות הרפואיות - - -

איל בן ראובן: ממה זה נובע הדבר הזה?

חזי משיטה: מזה שאנשים הזדרזו לפני שהחוק נכנס לתוקף מחוסר הבנה שאולי הם יפספסו את זה.

חזי משיטה: הם הגישו, אמרו, קודם כל בוא נניח את הבקשות.

חזי משיטה: כשהם מניחים את הבקשות אנחנו מחוייבים לבדוק.

חזי משיטה: כשאנחנו מחוייבים לבדוק עם אותה כמות כוח אדם כנראה שיש לנו לחץ ביחידת הכניסה, ביחידת ההכרה- - -

ענת ברקו: צריך לתגבר אתכם לזמן מסויים עד ש- - -

חזי משיטה: זה מאוד קשה לתגבר אנחנו עושים מאמצים לסייע ליחידות האלה.

חזי משיטה: קצין תגמולים הוא קצין שצריך להיות מוסמך על ידי שר הביטחון, עובד במקצוע שלוש שנים.

חזי משיטה: זה לא כל כך פשוט אבל אנחנו משתדלים להדביק את הקצב, אני מקווה שהשנה תהיה שנת שגרה, זה מאוד יעזור לנו וכמובן שתי היחידות האלה הן בתעסוקת יתר בפרט אבל האגף הוא גם בתעסוקה נוספת בכלל.

חזי משיטה: אני אעביר כאן ברשותכם לסקירה קצרה של דן.

חזי משיטה: אנחנו עברנו על זה פעם אחת אבל אני כן רוצה שתראו את הפעילות שלנו בנושא של פוסט טראומה.

חזי משיטה: גם בתחום הזה אין לנו מה להתבייש בעשייה שלנו מול גופים אחרים או מדינות אחרות בעולם בנושא של פוסט טראומה.

חזי משיטה: דן בבקשה.

אבי דיכטר: חזי, לפני זה שאלת הבהרה, לא יודע אם זה אמור להופיע בהמשך, האם באוכלוסיית נכי צה"ל, אני אומר את זה על רקע הסטטיסטיקות שפורסמו לגבי העוני בארץ, האם באוכלוסיית נכי צה"ל ישנם אנשים שמוגדרים עניים על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה?

חזי משיטה: אני חושב שלא כי אנחנו באנשים שלא מסוגלים לפרנס את עצמם, אם הם נצרכים הם מקבלים תגמול גבוה ואם הם פחות מהעניין הזה של לא מסוגלים לעבוד הם מקבלים תג"מ ואנחנו גם מעודדים אותם לעבוד בתעסוקה חלקית ולהרוויח עד 2250 ₪ ואם יש משהו סיעודי יש פריביליגיות לאגף שיקום משפחות ונפגעי פעולות איבה במספר ועדות חריגים שאפשר לעזור להם ויש לנו ועדת למד.

ענת ברקו: ודיור?

חזי משיטה: דיור זה על פי התקנות.

חזי משיטה: אבל גם כאן אם יש בדיוק על פי התקנות שלא נסגר יש ועדת למד.

חזי משיטה: ועדת למד יכולה לעשות מעשה, זה לא אמור לקרות אדוני היושב ראש.

חנן מכלוף: לצערנו יש אחד שיושב פה בארץ נמצא תג"מ - - - לכל היושבים פה, לכל חברי הכנסת, אני יודע - - - תהיה לי חמש דקות דיבור אני אענה על כל שאלה שתרצו, בכל דרך בכל המסע וזמן שעברתי כולל ועדת כושר עבודה שאתם העברתם אותי ואחר כך ניסיתי ליישם אותי בעבודה - - -

אבי דיכטר: חנן, תראה, השאלה שנשאלה והתשובה - - - חזי איש ישר וכן, האמן לי מהיכרות של עשרות שנים.

אבי דיכטר: התשובה שלו זה הבסיס להמשך הפעילות שלך אם אתה יורד לסוף דעתי.

חנן מכלוף: לצערי אני נמצא כאן על קצוות של הכספים שלי אבל על מנת לראות כאן את כל אלה שיושבים שקיבלו כולם פה את המכתב שלי, את הפנייה שלי ואני עדיין נמצא במקום שאני נמצא.

אבי דיכטר: אני אומר לך, כוועדה, התשובה של חזי היא מאוד משמעותית לוועדה.

אבי דיכטר: אני חושב שהיא גם משמעותית לך.

אבי דיכטר: ואני סומך עליך שתדע לחבר את הסוגייה האישית שלך עם הוועדה ועם חזי.

אבי דיכטר: אני לא רוצה להפוך את הדיון הזה לדיון חנן.

אבי דיכטר: בבקשה חזי.

דן שגב: אני אציג בקצרה את הפעילות שנעשית סביב הטיפול בפוסט טראומה באגף השיקום.

דן שגב: אגף השיקום מטפל בכ-4600 נכים שסובלים ומאובחנים כסובלים מפוסט טראומה.

דן שגב: אני חושב שבאופן כללי אפשר לומר שבערך שליש זו פגימה ייחודית ושני שליש הם פגימות משולבות.

דן שגב: הטיפול רובו וככולו ניתן על פי תפיסת הקונסור

דן שגב: ציום הישראלי שכתב guide lines איך נכון לטפל בנפגעי טראומה.

דן שגב: עיקרי הפעילות של האגף בנושא הזה כוללים את - - - אנחנו פועלים לאחרונה, ופה אני חושב שגם לוועדה לדעתי יש מקום לסייע לנו, להקים איזשהו גוף ממלכתי שידע לקבוע את ההתוויות, את האופן שבו צריך לטפל בנפגעי טראומה כי זה לא פגימה ייחודית רק למשרד הביטחון, גם הביטוח הלאומי נכלל- - -

ענת ברקו: מה עם ועדת לובין?

דן שגב: לובין- - -

ענת ברקו: עשתה עבודה מצויינת רמ"ח ברה"ן.

דן שגב: ד"ר לובין הגיש כמה מסקנות, אנחנו גם פגשנו אותו לפני שבוע ודנו איתו שוב על הדברים.

דן שגב: אנחנו עובדים איתו בשיתוף פעולה - - -

ענת ברקו: חבל להמציא את הגלגל כל פעם מחדש.

ענת ברקו: המציאו אותו כבר.

דן שגב: אני חושב שזה צריך להיות משהו הרהב יותר מערכתי של מדינת ישראל ולא משהו מקומי - - -

ענת ברקו: אבל זאת נקודה מוצא טובה מאוד.

חזי משיטה: חברת הכנסת ברקו, אנחנו מנוסים באגף השיקום.

חזי משיטה: לובין הוא ממציא גלגל אחד ויש פסיכיאטרים ממציאים גלגל הפוך.

חזי משיטה: אנחנו מנסים יחד עם משרד הבריאות, זה ממש על הפרק, עם משרד הבריאות, להקים מחדש את הקונסרסיום של פסיכיאטרים שיתנו guide line למדינת ישראל בתחומים השונים: לאגף שיקום, לביטוח לאומי ולמשרד הבריאות, אנחנו לא לבד.

חזי משיטה: ואני אומר לך, שני פסיכיאטרים שישבו על אותה סוגייה עשויים להוציא תפיסה הפוכה, לכן אנחנו ממש בעיצומה של עבודה.

חזי משיטה: נפגשתי עם לובין, אנחנו נפגשים מחר עם האחריות - - -

ענת ברקו: היתרון של לובין שהוא גם היה לוחם, הוא גם היה רמ"ח ברה"ן, הוא מחובר לצבא והוא גם פסיכיאטר מומחה וגם מנהל בית חולים לחולי נפש.

ענת ברקו: אז כל הדברים האלה, אני חושבת שגם העבודה שהוא עשה היא מאוד מעמיקה, מאוד רצינית ובאמת אפשר להשתמש בה כפלטפורמה ונקודת מוצא טובה.

דן שגב: הטיפול שניתן לנפגעי פוסט טראומה הוא במספר תחומים.

דן שגב: חלקם ניתנים לכלל נכי צה"ל, חלקם הם מותאמים יותר לנפגעי פוסט טראומה.

דן שגב: אני אתן דוגמה אחת, למשל אם נכה פוסט טראומה צריך להתמודד עם קשיים של לקום או להתארגן באופן שלימודים מחייבים אותו אז אנחנו יכולים, למשל, לפרוס את תכנית הלימודים ליותר שנים וככה לאפשר לו לסיים תכנית לימודים בהצלחה.

אבי דיכטר: אבל אני חייב לומר שההערה, עוד מהדהדת אצלי ההערה שלך קודם, שאתה מבקש את עזרת הוועדה בהקמת מרכז - - -

דן שגב: לא עזרת הוועדה, אני עובד עם משרד הבריאות, אנחנו מתחילים עבודת מטה, הוא היה, היה קונסורציום כזה שלקח את כל הפסיכיאטרים בראשותו של פרופ' יוסי לב, הוא רק לא מתפקד יותר.

דן שגב: אני חושב שמשרד הבריאות כגוף ממלכתי אחראי לעניין הזה יחד עם ביטוח לאומי.

דן שגב: משרד הבריאות, רמ"ח ברה"ן של צה"ל צריך להקים אותו מחדש על מנת שהגוף הזה יתן לנו guide line לענייני הנפש והפוסט טראומה.

דן שגב: אנחנו ממש בתחילת העבודה ואני מקווה שיקום גוף כזה, הוא היה בעבר.

קריאה: האם יש אפשרות לעשות נגיד כמו צבא ארצות הברית כי שם אני יודע שמאוד מתקדמים - - -

חזי משיטה: יתייחסו לזה תיכף.

אבי דיכטר: האמת היא שהסוגייה הזו, מאחר וחלק מחברי הכנסת גם היו במפגש שעסק רק בנושא של הלם קרב ופוסט טראומה או כל מיני שמות נוספים שאני לא בטוח מה השם הנכון ביותר, אני גם לא רוצה לקבוע, אבל דווקא הסוגייה הזו והנגיעות שלנו כחברי כנסת מדיי פעם במרכזים, עמותות פרטיות, שעוסקות בזה ברמה הארצית, נט"ל או כל מיני גופים שאתם ודאי טוב מאתנו.

אבי דיכטר: אבל אני שואל את עצמי, מה זאת אומרת 70 שנה אחרי הקמת המדינה אין לנו מרכז כמו המרכזים האחרים שהצגת בסקירה שלך שזה עיסוקו?

עידו גל רזון: היחידה לתגובות קרב, זה היחידה באמת, היחידה לתגובות קרב.

עידו גל רזון: מחלקת ברה"ן, מה שהוא אמר שצריכה להשתנות, זה היחידה לתגובות קרב.

עידו גל רזון: והבעיה שם שהיחידה לתגובות קרב נראית כמו שהיא נראית.

עידו גל רזון: ואותי גם לא הפנו לשם וגם הרבה אנשים טובים לא הפנו לשם.

עידו גל רזון: למה?

עידו גל רזון: כי המשפט הראשון שאתה תגיע לשם, שישאלו אותך, זה האם אתה מתכוון לתבוע את משרד הביטחון ומאותו רגע אין תקציב, אין תקציב.

עידו גל רזון: מי מתקצב את היחידה לתגובות קרב?

עידו גל רזון: קרן מחקרים, הבית חולים, משרד הביטחון, אגף שיקום, מי מתקצב אותה?

עידו גל רזון: מחלקה של מי?

עידו גל רזון: סדנת גלים גל מחלקה של תל השומר.

עידו גל רזון: 350 רופאים יש להם לוועדות רפואיות, 350 רופאים, רק מחסור לרופאים לטפל בנו בסוף, יש להם מחסור.

עידו גל רזון: הם יכולים להיות פנימאים - - -

אבי דיכטר: לדעתי נפגשנו לפני שבועות אחדים.

אבי דיכטר: מה שמך?

עידו גל רזון: קשה לי.

עידו גל רזון: עידו גל רזון.

עידו גל רזון: אני פשוט קשה לי עם המצב הזה כי בסופו של דבר בשטח הנתונים מראים דברים אחרים לגמרי.

ענת ברקו: עידו, רוצים כאן לעזור.

ענת ברקו: אנחנו עושים את זה כדי לעזור.

אבי דיכטר: כן, בבקשה, חזי.

חזי משיטה: אני לא רוצה להכנס לאירוע הפרטני של עידו גל רזון.

חזי משיטה: גם הדברים שנאמרים לא מדוייקים, אני לא רוצה להתייחס אליהם.

חזי משיטה: יש לנו מרכז, יש לנו מספר פעילויות שאנחנו עושים לאוכלוסיות האלה.

חזי משיטה: האוכלוסיות האלה אם הם צריכים להפגש עם רופאים אין להם שוב מניעה להפגש עם רופאים.

חזי משיטה: במסגרות שהם פועלים בהן, בסדנת גל, מנהל אותה רופא פסיכיאטר מהטובים שיש ומנהל את זה בצורה חברית.

חזי משיטה: אני הייתי שם אישית, נפגשתי עם האנשים, גם גל היה שם.

חזי משיטה: היחידה לתגובות קרב שהיא שער הכניסה מחיילי צה"ל שנכנסים, יחידה מצויינת, היא עושה עבודה מצויינת.

חזי משיטה: בפוסט טראומה, אני חזרתי עכשיו מארצות הברית, הם לא יותר טובים מאתנו בהרבה.

חזי משיטה: הדבר הראשון שצריך לעשות בפוסט טראומה זה לגעת בבחור הכי מהר שאפשר.

ענת ברקו: זה הדבר.

עידו גל רזון: אומרים לך לך תתבע אותנו - - - לשמר תעסוקה זה כמו טראומות משניות - - -

אבי דיכטר: סליחה חבר'ה, אנחנו מבקשים לשמוע את חזי משיטה וגם אם הוא אומר דברים שמרגיזים אנשים הוא בא ממקום טוב.

אבי דיכטר: כן חזי.

חזי משיטה: באמת בא ממקום טוב ורוצה לפתור לכולם רק אי אפשר לפתור בחליפה אישית לכל אחד, אנחנו נשתדל כמיטב יכולתנו.

חזי משיטה: יש לנו מסגרות, תיכף דן יעבור עליהן.

חזי משיטה: היחידה לתגובות קרב היא יחידה חשובה, אנחנו נלמד מארצות הברית את מה שאפשר ללמוד, אנחנו נלמד אותם את מה שאנחנו יכולים ללמד אותם.

חזי משיטה: יש לנו שיתופי פעולה גם עם האקדמיה.

חזי משיטה: בואו ניתן לדן להמשיך, בקצה אולי יהיה לכם פחות שאלות.

אבי דיכטר: כן דני.

דן שגב: במקרים שבהם נקבע שמישהו איבד את כושר העבודה והוא מקבל תגמול מחייה אנחנו מפעילים מערך של סיוע בהשתלבות בעבודה מתוך ההבנה שגם הוזכרה קודם שחשוב שאדם יהיה בעבודה ובתעסוקה.

דן שגב: אנחנו בשנת 2017 התחלנו פרוטוקול של טיפול מיוחד שפיתח אותו יאיר בר חיים.

דן שגב: אנחנו יודעים להגיד היום שהממצאים הם מאוד מאוד מעודדים, אנחנו נמשיך לעבוד איתו עם הפרוטוקול הזה, זה פרוטוקול של 14 מפגשים שעובדים בחלק מהזמן מול מחשב ובחלק מהזמן מול מטפל.

דן שגב: אנחנו נתחיל לעבוד עם אוניברסיטת בר אילן שגם הם מנהלים עכשיו - - -

אלי אלאלוף: כמה אנשים מטופלים בפרוטוקול הזה?

דן שגב: עשינו פיילוט של 12 אנשים - - -

אלי אלאלוף: 12 זה לדעתך - - -

ענת ברקו: בטל בשישים.

דן שגב: אנחנו סיימנו פיילוט של 12 אנשים לפני חודשיים וברגע שראינו את התוצאות אנחנו ממשיכים את זה בשגרה.

דן שגב: כרגע פרופ' בר חיים מפעיל את הטיפול הזה רק בחיפה ולכן אנחנו מוגבלים בלהפעיל אותו בכל הארץ אבל הוא יודע מה עמדתנו, אנחנו היינו רוצים להפעיל אותו בכל הארץ.

ענת ברקו: נו ומה אתם עושים שזה יקרה?

דן שגב: זה תלוי בו זה מערכת שהוא מפתח, זה לא תלוי בנו, אנחנו מאוד מעודדים שהפרוייקט הזה או הפרוטוקול הזה יינתן בכל רחבי הארץ.

אבי דיכטר: כן, רצית להעיר משהו?

דוד גלבוע: אני רוצה להגיד דווקא אני שירתתי בסיירת, עליתי על מוקש, נפצעתי קשה מאוד.

דוד גלבוע: למרות הפציעה חזרתי לשרת, הייתי קצין בכיר, פיקדתי על יחידות הכי טובות.

דוד גלבוע: אחרי 30 ומשהו שנים יצאה הפוסט טראומה, למרות הפגיעה בשתי הרגליים, יש לי שתי אורתזות ברגליים, עם כל זה אף אחד לא ידע שנפצעתי.

דוד גלבוע: אבל עד שהכירו בי והכל צברתי חובות לא רגילים.

דוד גלבוע: שום אדם לא עזר לי בגרוש.

דוד גלבוע: אני עם ששה ילדים הייתי צריך להלחם עד מוות עם כל מיני דברים.

דוד גלבוע: יושב כאן מידן יגיד לך את זה.

דוד גלבוע: 10 פעמים הייתי בוועדות לכאן, לשם, לכל המקומות.

דוד גלבוע: ואני אומר לך, תאמין לי, אני הייתי בסיירת חרוב, הייתי ב- - - באמת לא צל"ש, שניים היה מגיע לי.

דוד גלבוע: יש גם אנשים כאן שאין להם ידיים ורגליים שהם חיים בזכותי שהוצאתי אותם בשטח למרות הפציעה שלי.

דוד גלבוע: לא יכול להיות מצב שאנחנו שבאים, תורמים למדינה, אני 35 שנה הייתי סגן אלוף בצבא.

דוד גלבוע: אני היום יושב ראש מרחב מרכז של האגודה למען החייל.

דוד גלבוע: אני לא רוצה להרדם אז אני עושה למען החיילים, כל יום אני נמצא לחיילים.

דוד גלבוע: וכל יום אני צריך להלחם איתם על כל דבר.

דוד גלבוע: לא יכול להיות.

דוד גלבוע: לא מתקבל על הדעת.

דוד גלבוע: יש לי חיילים שהיו איתי בעיר סואץ, אני לא רוצה להגיד לכם איזה תופת הייתה שם, עד היום רועצים, דוחפים אותם, אתה בכלל לא היית בסיירת.

דוד גלבוע: מאיפה בא להם שטות כזו?

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: כן דני.

דן שגב: מתוך ההבנה שלבנות הזוג ובני הזוג יש תפקיד מכריע ומשמעותי אנחנו מתחילים שוב פרוטוקול עם אוניברסיטת בר אילן בקליניקות שלהם לטיפול זוגי.

דן שגב: פרוטוקול ממוקד שגם שם אני יודע לומר שבשנה האחרונה יש תוצאות טובות ולכן אנחנו נשתלב גם בעבודה איתם.

דן שגב: המערך של הטיפול האישי והקבוצתי שניתן לנכי פוסט טראומה הוא כולל כמובן גם טיפול פסיכולוגי, גם טיפול פסיכיאטרי.

דן שגב: במקרים שיש צורך יש גם אפשרות לתת טיפול זוגי ו/או משפחתי.

דן שגב: ההפניה לטיפול מתבצעת לאחר שבוחנים באמת את הצורך ומנסים להתאים את המטפל שעובד בפרוטוקול מתאים לנפגעי פוסט טראומה.

דן שגב: הטיפולים הם מיועדים והם בוודאי מטרתם, בין השאר, זה לקדם את תהליכי השיקום - - -

איל בן ראובן: אני שואל אם אתה יכול לתת איזשהי התייחסות לבעיית האיתור של אותם אנשי פוסט טראומה של מלחמת יום כיפור ואחריה.

איל בן ראובן: אני מכיר את זה באופן אישי מכאלה שלחמו איתי בזה.

איל בן ראובן: הטענות עולות ועולות ועולות על הבעייה באיתור, באמונה, שהם באמת כאלה.

איל בן ראובן: כלומר, שהם חיים ומתחיל איזשהו תהליך, מבחינתם תהליך נוראי, ואני שומע את זה פעם אחר פעם.

איל בן ראובן: פה אתה מדבר על הטיפול באלה שקיבלו את התווית.

איל בן ראובן: אני שואל לגבי איך אנחנו מתמודדים עם הסיפור הזה כי זה כנראה תופעה שהיא קורית לנו, לכאלה שנלחמים ואחרי 10,15,20 שנה פתאום זה מזנק ואז כשהם מגיעים הם נתקלים בסוגיות שעולות גם מפה, ממה שאנשים אומרים, אבל אני אומר לך אני גם שומע את זה מהשטח, מהרבה חברים, אנשים כאלה ש- - - ואני שואל אם אתה יכול למקד מה המענה לדבר הזה.

דן שגב: אני אנסה כי אני חושב שאתה נוגע בסוגייה סופר מורכבת.

דן שגב: כשמדובר בחייל שנפצע בפעילות צבאית והוא נפצע גם פיזית ובין השאר יש תגובה רגשית אני חושב ששם אין שום בעיה, קרה מיידית, סמוכה מאוד לאירוע.

דן שגב: בצוק איתן תוך שעות הם קיבלו מסרון של הכרה.

דן שגב: איפה מתחילה הבעייתיות - במצבים שבהם מגיעה תביעה כעבור מספר שנים רב מהאירוע.

דן שגב: שם זה מאוד מורכב, לא רק לאגף שיקום, גם למומחים לקבל את ההחלטה שבאמת האירוע שהתרחש לפני 10 שנים הוא זה שחולל היום את התגובה הנפשית שאנחנו קורים לה פוסט טראומה - - -

אבי דיכטר: דני, המילה מורכב היא עובדת בשני המקומות.

אבי דיכטר: גם באגף השיקום ובוודאי אצל האיש עצמו או האישה.

אבי דיכטר: תאר חזי את הרב"טית מהמשחתת אילת, 50 שנה אחרי.

אבי דיכטר: אתה מנסה רגע לקחת את זה כמקרה, אני לא מכיר אותה אישית, אבל אני לוקח את המקרה שחזי תאר כאן באמת בצורה מרגשת.

אבי דיכטר: ואתה שואל את עצמך, היא באה אחרי 50 שנה, היא תובעת להכיר בה כנפגעת פוסט טראומה, תחשוב רגע על המילה מורכב, אני אומר למומחה, המורכבות הזו היא נמצאת בצד השני, שם הוא או היא מתמודדים עם זה לבד.

אבי דיכטר: והשאלה, באמת היא שאלה שאנחנו כבר חווים אותה כוועדה בסדרה של דיונים.

אבי דיכטר: נמצא פה אלי אלאלוף אז הוא בוודאי מכיר את זה גם בוועדה אצלו וראינו את זה גם כשעבדנו על חוק גורן, חלקים מחוק גורן שהעברנו בשנה שעברה, בוועדה המשותפת שלנו.

אבי דיכטר: איך ההתמודדות, בהמשך לשאלה של חבר הכנסת איל בן ראובן, איך ההתמודדות עם המורכב של הצד השני, של הנפגע או הנפגעת, איך המורכב הזה מקבל תפנית דרמטית מבחינתכם?

חזי משיטה: אולי זו שאלה של חקיקה?

אבי דיכטר: יכול להיות אני שואל כרגע- - - הכי פשוט זה להגיד חקיקה ואז אנחנו יודעים להתחיל לעבוד.

אבי דיכטר: אני לא בטוח שזו התשובה הנכונה או שזו התשובה היחידה.

קריאה: יעילות המערכת אם אפשר להגיד.

אבי דיכטר: בוא נשמע את האנשים.

חזי משיטה: אני רוצה להגיד מספר דברים.

חזי משיטה: אתה צודק, יש ועדות רפואיות שהן קובעות, הן ועדות סטטוטוריות, אנחנו לא יכולים להתערב בהן, יושב שם פסיכיאטר, בהקשרים של פוסט טראומה.

חזי משיטה: שער לפני זה יש את הטיפול שניתן ביחידה לתגובות קרב, הוא טיפול, מטפלים בהם.

חזי משיטה: זאת אומרת, עוד לפני הכרה באחוזים קודם כל מטפלים בהם.

חזי משיטה: לגבי היחידה של ועדות רפואיות, מה שהם יחליטו, אתה צודק זה לא כמו פציעה פיזית.

חזי משיטה: כשבא מישהו להגיש הכרה על קטיעת יד, רואים שנקטעה יד, יודעים להגדיר את האחוזים ויודעים להגדיר יותר טוב מאשר הגדרה של פוסט טראומה שהיא בדרך כלל מול הוועדה, תיאום של אירועים שהוא חווה מהאירוע שהוא היה בו.

חזי משיטה: היא קובעת את אחוזי הנכות, לא אנחנו.

חזי משיטה: אנחנו נוהגים בהתאם ומרגע שנקבע אחוזי הנכות הוא מוכר, הוא מטופל.

חזי משיטה: ואני חושב שהיחידה לתגובות קרב היא יחידה טובה, היא לפני השער הזה.

חזי משיטה: ואני חושב שהם עושים עבודה נהדרת.

אבי דיכטר: דני לסיום אם אתה יכול - - -

דן שגב: אנחנו גם הצגנו את זה בוועדה ב- - - דוגמאות לפעילות קבוצתית שנעשית לנפגעי פוסט טראומה, לבני משפחותיהם בשנים האחרונות.

דן שגב: השקף הזה מתאר את המסגרות שבהם אנחנו מאפשרים לנכים שהם אינם עובדים להיות באיזשהי פעילות יומית.

דן שגב: יש לנו 10 מרכזי שיקום יומיים, יש פרוייקט ייחודי לנפגעי טראומה, ספינה שטה, ספינת גל, חממה, דגש, ואנחנו משתמשים גם בכלים נוספים כמו חונכות לטובת המקרים שזה - - -

אבי דיכטר: חזי, בשקף שביעות הרצון שהראית קודם זה כולל את כלל הנכים כולל פוסט טראומה?

חזי משיטה: כן.

אבי דיכטר: אם היית מבודד פוסט טראומתיים - - -

חנן מכלוף: אני לא חושב שצריך לבודד - - -

אבי דיכטר: אני שואל, אנחנו כוועדה עוסקים בנושא הזה, לפי דעתי, כבר שלושה דיונים, אני חושב שאתה היית באחד מהם והתחושה שלנו שבתחום הפוסט טראומה שביעות הרצון של הנכים כפי שאנחנו מתרשמים, לא משום סקר, שביעות הרצון היא נמוכה משמעותית משביעות הרצון של הנכים שתארת שקטיעת יד אנחנו יודעים שזו פציעה ברורה ופה, זו התחושה שלנו.

אבי דיכטר: האם אתם יכולים לתקף את זה מסקרים שלכם?

חזי משיטה: אנחנו נקח את ההצעה שלך ונבודד.

חזי משיטה: הקבוצה היא דיי גדולה ואת הפוסט טראומה נשים בעמודה נפרדת.

אבי דיכטר: מי רצה להעיר?

עידו גל רזון: אני רוצה להגיד דבר אחד על ההתייחסות על הדבר הזה.

עידו גל רזון: מרכזי יום שהציגו לנו אז בסדנת גל בשביל להכנס לשם אתה צריך להיות מוכר 50% ולא בר שיקום - - - אני עזרתי לחנן ואני עוזר גם להרבה צעירים להכנס לשם כי אני חושב שאפשר ויש מקום להכניס וליצור את זה אפילו יותר טוב.

עידו גל רזון: אבל מה קורה, קורה מצב כזה שבאים ואומרים אה, בשביל להכנס לשם, חנן, בשביל לקבל טיפול, וחנן רוצה להיות שם אבל חנן גר בבית שקמה, אז אומרים לו לפי הכתובת שלך אתה לא יכול להיות מטופל שם ואין לך גם 50% אז כמה חסימות שמתם לבנאדם עד לפני שהוא נכנס?

עידו גל רזון: יש שם רק מבוגרים.

עידו גל רזון: אני מגיע לשם, האוכלוסייה שאני עובד איתה זה רק מבוגרים ואתה יודע מה, כל חודש נפטרים לנו שניים.

עידו גל רזון: שניים מתרופות, משבץ מוחי והתקפי לב, יש לי הוכחה.

עידו גל רזון: תעשו לזה סקר.

עידו גל רזון: זה הטיפול שאתם נותנים לנו! בסופו של דבר טלפארמה, מה היא עושה, היא שולחת לשם את כל התרופות.

עידו גל רזון: בוא תראה, אני אראה לך ארגזים, טיפול חודשי, זה לא הגיוני.

עידו גל רזון: זה לא הגיוני.

עידו גל רזון: המדינה חייבת לקחת פה מעשה ולפתור לנו את הנושא הזה של פוסט טראומה שזה טיפול גם לילדים, לנשים, לא רק לפצוע.

עידו גל רזון: אני התגרשתי - - - את הסעיף גירושים הגרושה שלי טענה הוא הלום קרב, הוא נרקומן, הוא לא עובד, ככה היא הגדירה אותי.

עידו גל רזון: אני לא היחיד - - -

אבי דיכטר: תודה.

קריאה: צוק איתן טיפלו - - -

עידו גל רזון: אין שם פצוע אחד מצוק איתן - - -

קריאה: ההורים שהילדים שלהם יתאבדו לא יבואו ויעלו את זה בדגל - - -

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: משפט אחרון בבקשה.

דן שגב: אנחנו בנוסף לכל מה שאמרתי גם מקיימים פעילות גם עם מוסדות אקדמיה בארץ וגם בעולם סביב הנושא של הטיפול בפוסט טראומתיים ואנחנו משתדלים לעשות כמיטב יכולתנו.

אבי דיכטר: אתה רוצה לומר עוד משפט, חזי, לסיכום?

חזי משיטה: אני רוצה רגע להגיד שביקשתם מאתנו להציג את התקציב אז אני מציג את התקציב, תקציב של 2017 נוצל במלואו.

חזי משיטה: תקציב דומה עומד לראש אגף שיקום גם ב-2018, אתם יכולים לראות פה את ה-break down של התקציב הזה, הוא תקציב לא קטן.

חזי משיטה: ארגז הכלים שעומד למשרד הביטחון, לראש אגף שיקום, הוא רחב ועמוק ומספיק כדי לטפל בכל מה שאנחנו צריכים לעשות.

חזי משיטה: משפט אחרון, אני לא חוזר על הדברים האלה.

חזי משיטה: אני שירתתי 30 שנה בשירות צבאי, חלק מהדברים שלי עשיתי עשייה חברתית עד שהגעתי למשרד הביטחון בתפקיד אחר והגעתי לאגף שיקום ואני רואה בזה זכות גדולה לעשות את התפקיד שאני עושה.

חזי משיטה: הוא קשה נפשית ופיזית אבל הוא עושה טוב לאנשים אחרים ואני נמצא במקום הנכון כדי לעשות את זה.

חזי משיטה: תודה.

אבי דיכטר: תודה.

אבי דיכטר: אני רוצה רגע לסטות מהתכנית המקורית ולפני שאני נותן לחיים בר אני מבקש מחברי הכנסת.

אבי דיכטר: אלי אלאלוף בבקשה.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שנושא של פוסט טראומה וטיפול פסיכיאטרי וטיפול נפשי הוא תחום מוזנח מאוד במדינה בכלל.

אלי אלאלוף: אתמול בנושא בדיון על קצבאות הנכים גם כן עלה בצורה מאוד חריפה.

אלי אלאלוף: יש לנו פה בעיה מאוד קשה במדינה, חוסר כח אדם.

אלי אלאלוף: ואנחנו לא לוקחים בחשבון שהפוסט טראומה זה תופעה שתלך ותגדל ואי אפשר לתכנן אותה מראש.

אלי אלאלוף: הבעיה המרכזית היום זה לתת תשובות, כמו שאמר חזי, ואני מסכים, כמה שיותר מהר להגיע אליהם אבל לא לפעולה חד פעמית אלא לטיפול מיידי.

אלי אלאלוף: הטיפול המיידי דורש תכנית אישית לכל אחד בהיקפים גדולים יותר.

אלי אלאלוף: לכן שאלתי על הפיילוט.

אלי אלאלוף: כשעושים פיילוט עד 12 מטופלים בקבוצה של 50-60 זה נראה סביר, 1 ל-5.

אלי אלאלוף: אבל כשאתה אומר, אני עושה פיילוט ולוקח שנתיים כדי להגיע למסקנות, שנה, זה אומר שאתה מטפל רק ב-12 כשהמספר הרבה יותר גדול.

אלי אלאלוף: אני בטוח שהמספר יותר גדול.

אלי אלאלוף: אני חושב שיש פה בעיה של העשייה גם ברמה של הפיילוט.

אלי אלאלוף: נקודה שנייה.

אלי אלאלוף: זה ברור שהיום אם לא נשלב את הכוחות של מערכות אזרחיות ושל משרד הביטחון לא תוכלו להתמודד עם כל הדרישה שתהיה, ותהיה גדולה.

אלי אלאלוף: אם אתה עושה פיילוט בחיפה, אני לא מבין איך אין פיילוט בבאר שבע, אני באר שבעי אז אני לא - - - למה לא יהיה?

אלי אלאלוף: מה אין מחלקה פסיכולוגית - - - אל תגיד לי לא, זה תשובה שאני מקבל מהבן שלי, לא ממך, לא יכול לקבל ממך.

אלי אלאלוף: גם אם צריך ללכת ולהקים אותה.

אלי אלאלוף: חברים, אי אפשר.

אלי אלאלוף: אחד הדברים, הפעם אני בא כצופה מהצד ולא כמוביל דיון, ואני רואה את זה חברים, יש מערכת של חוסר אמון הדדי בין אגף השיקום לבין המטופלים.

אלי אלאלוף: אם לא תשימו את זה ככותרת ראשית להתמודדות תמשיכו לרוץ אחד אחרי השני, וזו הבעיה המרכזית.

אלי אלאלוף: ואני באופן אישי מודה, מכיר ומעריך אתכם.

אלי אלאלוף: יש סגנון אחר ממה שהיה לפני כן אז זה לא מספיק.

אלי אלאלוף: חייבים בנושא הזה להחזיר את האמון של המערכת למטופלים שלה, זה מאוד מרכזי, ולחזור לנושא הזה של החשיבה, חשיבה משולבת עם משרד הבריאות והסתדרות הרופאים כדי לחשוב איך מתמודדים בהיקף, שלצערנו רק ילך ויגדל, של הפוסט טראומה.

אלי אלאלוף: לבד לא תצליחו, לא בידע וגם לא בכוח אדם הנדרש.

אלי אלאלוף: אני בטוח שהכספים יימצאו, אני בטוח שתשובות צריכות להיות ומהירות אבל זה שתי הנקודות.

אלי אלאלוף: אחת, אני חוזר עליה, בניית מערכת שיש בה אמון בין אגף השיקום לבין המטופלים שלה ודבר שני שיתוף עם כוחות אחרים כדי לתת תשובה ברמה ובמהירות הנדרשת בנושא הזה של הפוסט טראומה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חבר הכנסת איל בן ראובן, בבקשה.

איל בן ראובן: אלי עזר לי אז אני יכול להסתפק במשפט קצר.

איל בן ראובן: אני חושב דווקא לאור, חזי, מה שהצגתם אני קודם כל רוצה להודות לאנשים פה על העבודה שאתם עושים.

איל בן ראובן: אני חושב שיש עבודה מאוד מאוד רחבה, אני גם ביקרתי באפקה בבית הלוחם ואני ראיתי את המראות.

איל בן ראובן: באמת יש עבודה ומאמץ ואנשים שעושים עבודה יוצאת דופן.

איל בן ראובן: דווקא לאור הדברים החשובים שאתם עושים פה אני חושב שאנחנו יכולים מהזווית שלי, כשאני מסתכל מפה, למקד את העניין של סוגיית הפוסט טראומה לאנשים לאורך זמן.

איל בן ראובן: אני חושב שאם תקח את זה, ואני חושב שבמערכת הביטחון, במקום שבו אתה נמצא, שלוקחים נושא אז יודעים להתנפל על נושא.

איל בן ראובן: אני חושב שאת הדבר הזה צריך לסמן כנושא מרכזי מאוד באיתור, בטיפול ובמעקב ובבקרה שאכן אנחנו מצליחים להשתפר על פי מדדים בנושא הזה.

איל בן ראובן: אני חושב שהנושא הזה יענה גם לחלק מהבעיה שהעלה פה אלי כי אני חושב שאבי אמר את זה קודם, הטענות והקולות שאנחנו שומעים הם הקולות החזקים ביותר, אנחנו שומעים משם, מהמרחב הזה, תסתכלו על האנשים שיושבים פה, אנחנו שומעים את זה משם וזה כנראה עניין מאוד מאוד רציני.

איל בן ראובן: המילה מורכב היא מילה חשובה אבל אני חושב שמערכת הביטחון יודעת יותר מגופים אזרחיים אחרים, אנחנו יודעים במקומות אחרים.

איל בן ראובן: כשצריך, כשיש משהו באמת מורכב אז בסוף אומרים רבותיי, מערכת הביטחון, קדימה תתנפלו על הדבר הזה.

איל בן ראובן: אני חושב שחזי, פה אתם יכולים לקחת אתגר ואנחנו כוועדה באמת נשמח אולי למקד את הדיון כשיהיה איזשהו רעיון מרכזי, כנראה שהוא דורש משאבים מסויימים.

איל בן ראובן: אני חושב שלדבר הזה צריך להתייחס כנושא ייחודי ולתת לו מענה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: יושב ראש ארגון נכי צה"ל, חיים בר, בבקשה.

חיים בר: תודה רבה אדוני היושב ראש, אבי דיכטר, יושב ראש ועדת העבודה והרווחה, אלאלוף וחברי הכנסת, חברי הוועדה.

חיים בר: אני רוצה להתחיל דווקא במשפטים שנאמרו פה שנעשו פה על ידי ראש אגף השיקום.

חיים בר: יש דברים שנעשים, יש דברים שקל לעשות אותם ויש דברים שיותר קשה לעשות אותם.

חיים בר: הנכות אולי הקשה ביותר שההשלכות שלה המיידיות זה על הנכה, על ילדיו ועל בני משפחתו זה הפוסט טראומה.

חיים בר: הקשה ביותר.

חיים בר: אין לזה שום פתרון טכנולוגי.

חיים בר: אין פה קביים ואין פה רגליים תותבות ואין פה פרותזות ואין ביוני ולא ביוני.

חיים בר: הבסיס של הדבר הזה – היה לי פעם מפקד שאמר ביחידות ההצלה שהאויב מספר אחת של כוחות ההצלה זה הזמן, לא תגיעו אנשים ימותו, גם פה הזמן הוא הגורם הקובע.

חיים בר: פה לפני שהוא בכלל שרק מזהים את הניצוץ הראשון של הפוסט טראומה הוא צריך להיות במקום לקבל טיפולים פוסט טראומתיים, פסיכולוגיים, הוא ובני משפחתו.

חיים בר: ואני לא יודע אם זה הקצאת מספר הטיפולים.

חיים בר: אין הגבלה, אסור שתהיה הגבלה.

חיים בר: כל עוד הוא צריך את זה הוא צריך לקבל וזה לא צריך להיות בעיה.

חיים בר: הדבר השני, שהיא בעיה והיא נכונה לכלל נכי צה"ל ובמיוחד לפוסט טראומתיים, זה נושא תעסוקה.

חיים בר: יש פה אנשים אינטלגנטיים, מוכשרים, יודעים לעשות עבודות, הם לא יכולים להיות בחברה אם זה לא בכפייה.

חיים בר: הציבור שהם עובדים איתם דוחה אותם, ואנחנו פה בכנסת ישבנו בוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון על נושא חוק העסקת נכי מלחמה.

חיים בר: צריך להפעיל את החוק הזה בכל חומרתו, לא 100 ₪ קנס כספי.

חיים בר: כן, לעשות מה שאמר מנכ"ל משרד הביטחון, להפסיק את החברות האלה מלהפעיל מכרזים, לא לתת להן להשתתף במכרזים.

חיים בר: המכרז יהיה מותנה בזה שהוא יכתוב שהוא מעסיק X אנשים אצלו במקום.

חיים בר: מה קרה?

חיים בר: אפשר.

חיים בר: ולמצוא להם תעסוקה ולחייב מפעלים, זה קיים בחוק.

חיים בר: זה בחוק, זה קיים, הדבר היחידי שצריך לשנות שם זה את התפקידים שיש שם, את המקצועות שמוגדרים עדיין בחוק מאז.

חיים בר: לא השתנה משנות ה-50.

חיים בר: כרטיסנים באגד, מפעילי מזנונים, סדרנים, נהגי מוניות.

חיים בר: מה זה?

חיים בר: לא קיים.

חיים בר: תחליפו את זה.

חיים בר: תנו להם את כל דוכני מפעל הפיס בארץ, שהם יפעילו אותם.

חיים בר: אפשר וצריך להתמקד בזה.

חיים בר: תופעות של הפוסט טראומה, אחד הדברים שעבר כבר בכנסת פה, בוועדת המשנה ואחר כך במליאה, שסוף כל סוף אחרי הרבה שנים, לא 70 שנה, פחות 4-5 שנים, הפוסט טראומה הייתה מוגדרת כמחלה.

חיים בר: כשהוא בא עם הפוסט טראומה הוא יכול לבדוק אם אבא שלו מהגטו, אולי הוא עבר שם משהו טראומתי וכו' וכו'.

חיים בר: היום זו חבלה, זו חבלה פה בכנסת, הובילו את זה לפני 4 שנים.

חיים בר: לא צריך לבנות את ההיסטוריה של האיש אם הוא הביא משהו מולד.

חיים בר: קל מאוד, ומזה צריך להתחיל, זה הנושא הכי קשה.

חיים בר: ודיברו פה על דמי קיום ואני - - - משהו על דמי קיום של האנשים האלה.

חיים בר: מי שמוגדר על ידי מדינת ישראל כלא בר שיקום בין אם הוא נכה צה"ל, בין אם הוא פוסט טראומתי, המדינה קבעה שהוא לא כשר לעבודה.

חיים בר: הוא צריך לקבל שכר שהוא יכול לכלכל את משפחתו.

חיים בר: המושג נצרך ש- - - גדולה - - - זה נצרך, זה לא נצרך, הסכום הוא אותו סכום.

חיים בר: הסכום היום בקטגוריות, בנוסחאות זה 4500 ₪ לחודש תגמול קיום.

חיים בר: הכסף הנוסף שמקבלים זה ניידות, זה משקלות, זה עזרת הזולת, כל הדברים שהוא מקבל עקב הפציעה.

חיים בר: צריך לעשות הפרדה ברורה בין הפיצוי על הנזק לבין דמי הקיום.

חיים בר: אי אפשר להתקיים מ-4500 ₪ לחודש, נשוי עם ילדים.

חיים בר: זה התגמול.

חיים בר: היתר זה תגמול נכות נוסף לו.

חיים בר: ממה הוא בנוי?

חיים בר: הוא בנוי מתגמול בסיסי של נכה 100%.

חיים בר: 4500 ₪ כי כל אחוז זה 45 ₪.

חיים בר: צריך להפסיק עם זה - - -

קריאה: ועוד מבחן ההכנסת.

עידו גל רזון: כן, כי כרגע אמרת שאנחנו הנכים הכי קשים, אין לנו פתרון פסיכולוגי, אין לנו כלום ואנחנו בסוף את המחיר - - - הרי בחקיקה עכשיו אני לא יודע כמה הטבות הוספתם ל-PTSD וכמה תוסיפו, לא דיברתם על זה בכלל.

חיים בר: אתה תרגע, הוסיפו ל-PTSD - - -

עידו גל רזון: אנחנו נראה מה הוספתם - - -

אבי דיכטר: לא, לא, חבר'ה אתם לא צריכים אותנו בדיון הזה.

קריאה: אבל הוא לא יכול להגיד שהוסיפו כשעשו אפליה למשל בנושא הבראה רפואית, הנכים הפוסט טראומתיים נמצאים בסוף הרשימה ולא מסוגלים לממש הבראה בכלל.

קריאה: נכון.

עידו גל רזון: איזה משרה הציעו לי?

עידו גל רזון: איזה משרה?

אבי דיכטר: בבקשה חיים.

חיים בר: אני חוזר ואומר, התגמול היום מובנה על הבסיס הזה שאמרתי וזה צריך להיות שינוי וצריך לעשות הפרדה בין תגמול הקיום לתגמול הנכות.

חיים בר: הדבר השני שצריך לעשות עם זה זה לבטל את מבחן ההכנסה כפי שדובר קודם.

קריאה: ברור ומייד.

חיים בר: אבל לא רק לבטל את מבחן ההכנסה, לבטל את האמירה שזה רק הכנסה מעמל כפיים.

חיים בר: שאם בנאדם יש לו דירה שהוא משכיר והוא קצת יותר ממה שמותר לו היום, 2500 ₪, מתקזזים איתו.

קריאה: או קיבל ירושה.

חיים בר: לא צריך להתקזז איתו, זה לא תשלום של משרד הביטחון.

חיים בר: נכון, יש למשרד הביטחון, למערכת, צ'ק הפסד, הפסד הכנסה.

חיים בר: אבל ההפסד הכנסה גורם לנכה לחיות יותר טוב וזו המטרה שלנו.

חיים בר: אז בשביל מה להוריד את זה?

קריאה: יש אפליה בין ביטוח לאומי לנכי צה"ל.

קריאה: שם זה בוטל, אצלנו לא.

ענת ברקו: כן זה האבסורד.

קריאה: אצל כולם זה בוטל, רק לנכי צה"ל - - -

קריאה: אל תנסו להשוות.

קריאה: הוועדה יודעת שמקזזים לנו - - -

אבי דיכטר: חבר'ה אני מאוד מעריך את ההערות אנחנו פשוט לא מסוגלים לעמוד במצב שחיים ברשות דיבור ואנחנו - - -

חיים בר: אני אעבור על כמה נושאים.

חיים בר: מה שעושים ועושים אני אגיד את זה אחר כך בסיכום.

חיים בר: אבל יש נושאים שהם אקוטיים, הנושאים האלה נמצאים כבר ככה במערכת מאז קום המדינה ואף אחד לא מסתכל ימינה ושמאלה אם ניתן לשנות דברים.

חיים בר: למשל, מופיע בתקנות ובדרישות מרופאים באגף השיקום להיות רופאי שיקום.

חיים בר: במה הם משקמים?

חיים בר: שום דבר.

חיים בר: הם פקידים טכניים, סליחה על הביטוי, שהתפקיד שלהם זה לשלוח אותו להפניה לרופא מומחה, לקרוא את ההפניה ולאשר.

חיים בר: אז אם הוא רופא טוב בחבר'ה אז הוא גם מאשר את ההמלצה של הרופא המומחה ואם לא הוא גם לא מקבל את ההמלצה של הרופא המומחה שהוא שלח אותו.

חיים בר: לא צריך רופא מקצועי אם שם כאלה.

חיים בר: יוזיל את המחירים, לא יצטרכו לשלם הרבה כסף, יהיו שם רופאים ברמה של רופא משפחה מצויין.

חיים בר: ואם רוצים לעשות את זה עוד יותר טוב, שימו שם רופא מנהל אחד שהיה ברמה של מנהל מחלקה שיפקח על הרופאים האלה.

חיים בר: שים 5-6 רופאים בלשכה, עם הפערים של הכסף תאייש את כל המזכירות הרפואיות שצריך להיות שם, לא יהיה שם פקק, לא יהיה שם צורך לחכות ימים ולילות.

חיים בר: ובמקביל, אני ישבתי עם ראש האגף, ודנו בנושא, לעשות במקביל למה שאמרתי עכשיו, לעשות פיילוט בעיר כמו אשדוד או עיר כמו באר שבע, לבחון אפשרות שאנשים שגרים בעיר הזו יקבלו את השירותים הרפואיים שלהם דרך משרד הביטחון באמצעות הרופא המטפל שלו בקופת החולים שהוא שייך אליה.

ענת ברקו: ואיזה קדימות הם יקבלו בהגעה לרופאים מומחים - - -

חיים בר: זה צריך לשבת איתם ולראות.

חיים בר: אני מדבר על העיקרון.

חיים בר: אני הולך לרופא פרטי, שירות מצויין.

חיים בר: מישהו אחר הולך לרופא אחר.

חיים בר: אני רוצה שהבנאדם יהיה נגיש - - -

קריאה: פוסט טראומתי יכול לעמוד אצל רופא בתור בקופת חולים שיש 100 איש בתור?

קריאה: אני רוצה להבין אותך.

חיים בר: אני אסביר לך לבד, עכשיו אני מסביר לוועדה.

אבי דיכטר: כן, חיים, אנחנו מבקשים להתכנס.

חיים בר: אני רוצה להציג את הדברים כי באמת הדברים האלה אני חושב שהם שינוי מהותי.

חיים בר: זה בנושא של הנושא הרפואי.

קריאה: מה קרה, מה השתנה, בראיון ברדיו הוא אמר מצבנו מצויין.

חיים בר: אני יכול להגיד משהו על מצבנו, אני חושב שמעולם מצבו של ארגון נכי צה"ל ומערכת היחסים שיש לו עם משרד הביטחון ואגף השיקום מעולם לא היה כל כך טוב כמו היום, בטח לא בשנתיים קודמות.

קריאה: מה מצב היחסים של הנכים עם הארגון.

אבי דיכטר: חיים אני מבקש ממש משפטים מסכמים.

חיים בר: מעבר למה שנאמר פה על ידי ראש האגף לשיקום ומעבר לשיתוף הפעולה אני חושב שבין הדברים שצריך להקפיד יותר במשרד הביטחון ששיתוף פעולה לא יהיה אחרי גמר של איזשהו מיזם שהם רוצים ולצרף אותנו להסכים, אנחנו צריכים להיות כחלק בלתי נפרד מצוות הניהול של אותו מיזם על הבנייה שלו, ההערות שלנו, כדי שנהיה באמת שותפים לכל הליך ואנחנו בנויים גם להיות שותפים.

חיים בר: יש לנו את היכולות שלא תמיד יש למשרד הביטחון ואגף השיקום.

חיים בר: אני רוצה לומר שבארגון נכי צה"ל היום אין פרמטר אחד בפעילות של ארגון נכי צה"ל שלא גדל ב-8 שנים האחרונות בערך ב-40%-50%, בעיקר בפעילות לנכים, לא למשכורות של עובדים.

חיים בר: מדריכים רק אלה שעובדים במגע ישיר עם אנשים, פיזיותרפיסטים, הידרותרפיסטים ואחרים.

חיים בר: אנחנו השקענו בארגון נכי צה"ל במשך ה-8 שנים האחרונות 165 מיליון ₪ רק לשדרוג בתי הלוחם.

חיים בר: וכשאני אומר שדרוג מי שהיה בבית הלוחם בתל אביב - - -

חנן מכלוף: מה צריך את הבריכה בבית הלוחם בתל אביב - - - אני אין לי נעליים, החורף מתחיל, גשם, אתמול היו שלושה קסאמים, אתה לא שכבת על הילד כדי שהוא יהיה מוגן.

חנן מכלוף: אז בוא נמשיך לדבר, אני אתן מענה לכל השיקום - - -

ענת ברקו: הוא שכב על הרבה ילדים שיהיו מוגנים.

ענת ברקו: בבקשה ממך תרגע, אל תבדיל בסדר?

ענת ברקו: אתה תגיד - - -

חנן מכלוף: אני הגעתי עד לפה כדי שכולכם - - -אני לא מגזים - - -

אבי דיכטר: חנן, זו אותה אזעקה בבית שקמה ואשקלון.

אבי דיכטר: בבקשה, חיים.

חיים בר: אני רוצה בהזדמנות הזו שגם חבר הכנסת דיכטר וגם חבר הכנסת אלאלוף שהיו בוועדה המשותפת של ועדת חוץ וביטחון שדנה בנושא גורן.

חיים בר: שמענו שם דברים ואיומים על מה יקרה לנכי צה"ל, שמענו שם כל הרכבים יורדים מהם, שמענו שכל הפוסט טראומתיים לוקחים להם את הרכבים, שלא יהיה, שמור בשביל להטיס אותם, זה בדיוק הדבר הכי קשה לכל אדם כזה שמערערים את הביטחון ההתהוות שלו ברגע אחד.

חיים בר: זו בדיוק הנקודה.

חיים בר: אני אני רוצה להודות לך אדוני יושב ראש הוועדה, וגם לחבר הכנסת אלאלוף, יושב ראש הוועדה, שישבו ביחד.

חיים בר: לא הייתה שום פגיעה בזכויות נכי צה"ל כתוצאה מוועדת גורן והסכם המנכ"לים.

חיים בר: ההיפך, הגשנו עבודה משותפת עם משרד הביטחון והאוצר שגם חבר הכנסת אלאלוף שדן היום בתסקיר חוק הנכים אמר שזאת עבודה מסודרת, טובה שאפשר לדון בה.

חיים בר: ומה שצריך לעגל יעגלו ומה שלא, לא יעגלו.

חיים בר: אני מזכיר, זה בא ממקום אחד, לצלם מצב ולאחר מכן לדוג ב- - -

אבי דיכטר: תודה רבה חיים.

אבי דיכטר: אנחנו פשוט חייבים להמשיך כי אנחנו חייבים להתייחס לאנשים.

חיים בר: אני אגיד את המשפט האחרון.

חיים בר: אני רוצה לומר שארגון נכי צה"ל ביחד עם האוצר וביחד עם משרד הביטחון אנחנו היום הגוף היחידי במדינת ישראל שיש לנו ביטוח סיעודי קולקטיבי לנכים ולבני משפחותיהם.

חיים בר: ליד זה הביטוח הרפואי שעשה משרד הביטחון ברובד הבסיסי לנכים ואנחנו הרחבנו את זה לבני המשפחות.

חיים בר: עושים ועושים ועושים והיעד שלנו שלא יהיה דבר שנכה צה"ל צריך ורוצה שאנחנו לא ניתן לו כדי לממש את הפנטזיה שלו כדי שהוא יוכל לחיות בכבוד ולכבד את בני משפחתו.

חיים בר: תודה רבה לך אדוני.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים עכשיו להתייחסות על פי שעון.

אבי דיכטר: אז נא להתכנס לזמן שמופיע, זה שתי דקות למתייחס, אני מבקש מאוד להתכנס לזמן הזה.

אבי דיכטר: הראשון מאיר חלבי בבקשה.

מאיר חלבי: אחרי נאום הנצחון של יושב ראש הארגון, אדוני היושב ראש, חברי ועדה נכבדים.

מאיר חלבי: אדוני היושב ראש, היום הוא יום ההוקרה לנכי צה"ל.

מאיר חלבי: נכי צה"ל לא צריכים יום הוקרה פעם בשנה.

מאיר חלבי: נכי צה"ל רוצים ודורשים יחס בכל ימות השנה.

מאיר חלבי: הלומי הקרב, מדובר במגזר מאוד מאוד קשה, חבלה נפשית שאין יודעים את הסוף אך כן יודעים איך זה פרץ, איך זה התחיל.

מאיר חלבי: אני מאיר חלבי, נכה צה"ל, קטוע יד ופגוע בכל חלקי הגוף ופגוע גם בהלם קרב.

מאיר חלבי: לא קל.

מאיר חלבי: שירתתי כחבלן מספר אחד בצה"ל, ברצוני להבהיר בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים, אגף השיקום על כל שלוחותיו ועובדיו, ובראשם ראש האגף, חזי משיטה, שעושה עבודה טובה לעילא ולעילא, אינם ולא היו ולא יהיו אויבים שלנו.

מאיר חלבי: אגף השיקום לא אויב שלנו ואנחנו לא אוייבים שלהם, אחים אנחנו.

מאיר חלבי: ולכן ביחד בשילוב ידיים יש להגיע למקסימום הטיפול בהלומי קרב, ביחד להקשיב לנכים וללמוד ויש מה ללמוד והרבה מה ללמוד בנושא של הלומי קרב.

מאיר חלבי: אני רוצה ומבקש ושואף שהלומי הקרב יקבלו את מירב והמיטב בטיפול שלהם.

מאיר חלבי: הם זקוקים כהלומי קרב, מאוד מאוד זקוקים ליחס שונה לחלוטין ויחס חיובי.

מאיר חלבי: לכן אני מציע, אדוני היושב ראש, שבכל מרפאות אגף השיקום יהיה רופא שמטפל אך ורק ורק ואך בהלומי קרב, תהיה עובדת שיקום ועובדת רווחה בכל מרפאה, מחלקה להלומי קרב בלבד.

מאיר חלבי: רופא שהמומחיות שלו הלומי קרב, רופא שמהשורה הראשונה.

מאיר חלבי: יש להעניק לפוסט טראומה טיפול מיוחד.

מאיר חלבי: יחד עם זאת, אני אומר כאן בוועדת חוץ וביטחון בכנסת ישראל ואני אומר מה שאחרים לא יאמרו.

מאיר חלבי: לא מקובל עליי, אדוני היושב ראש, ייצור נכים יש מאין ולהשתמש על המשבצת של הלומי קרב.

מאיר חלבי: מי שנפגע בעת שירותו הצבאי יש להעניק לו את המירב והמיטב וטיפול VIP.

מאיר חלבי: התנהלות כזאת פוגעת בנכי צה"ל, הלומי קרב הקשים והאמיתיים.

מאיר חלבי: לכן אני קורא לשיתוף פעולה בין אגף השיקום לנכים עצמם והדגש נכים עצמם.

מאיר חלבי: אני מקווה שדבריי יפלו על אזניים קשובות.

אבי דיכטר: תודה רבה מאיר.

אבי דיכטר: חברת הכנסת ענת ברקו, יושבת ראש השדולה למען נכי צה"ל ונפגעי פעולות האיבה, בבקשה.

ענת ברקו: תודה אדוני היושב ראש.

ענת ברקו: אני רוצה להודות לחבריי שלמרות שאנחנו היינו כאן עד חמש וחצי בבוקר מצאו את הכוחות להגיע.

ענת ברקו: תודה לך לחברי, חבר הכנסת אלאלוף - - -

קריאה: אבל היו פעולות בינתיים.

ענת ברקו: היו פעולות בינתיים ופעלנו ועשו ובאמת ליושב ראש הוועדה על המפגש הזה שהוא הקדיש לו שעתיים, שזה לא מובן מאליו, אז באמת תודה.

ענת ברקו: אני רוצה להביע הרבה הערכה גם לאגף השיקום וגם לארגון נכי צה"ל על העשייה שלכם.

ענת ברקו: אבל ברשות

ענת ברקו: כם יש כמה נושאים שמטרידים אותי ואני אעבור עליהם ביעף מתוך מה שלמדתי, מתוך באמת הניסיון להכנס לעומק הדברים גם אולי אני רואה את זה גם לאורך השנים, מהשירות שלי בצבא.

ענת ברקו: נתחיל מזה שאף אחד לא עושה טובה לנכי צה"ל, זה לא הטבה סוציאלית.

ענת ברקו: צריך לתת לכם, יש מחוייבות ערכית לתת לכם, לפגועי הגוף והנפש, נקודה.

ענת ברקו: מכאן אנחנו נתחיל את הדיון.

ענת ברקו: אני מאוד מוטרדת מהסיפור הזה של העדר רופאים לטיפול ויש לי הרגשה שאם רוצים לעשות, להעביר את כל הטיפול לקופות החולים אז שימו את זה על השולחן.

ענת ברקו: לא צריך לייבש את העסק, לא צריך להגיד אין רופאים, לא צריך רופאים, הם רק פקידים.

ענת ברקו: אתם רוצים להעביר את זה לקופת החולים תעבירו לקופת החולים.

ענת ברקו: אבל צריך להבטיח את זה שנכה צה"ל צריך להגיע לבדיקה או ל-CT הוא לא יחכה ארבעה חודשים, זה מה שקורה היום.

ענת ברקו: גם היום עם אגף השיקום נכי צה"ל מחכים לבדיקות רפואיות הרבה מאוד זמן, זה לא מתקבל על הדעת.

ענת ברקו: הנושא של מחשוב – התיקים של נכי צה"ל באגף השיקום הם לא ממוחשבים לכן אי אפשר לטפל בתיקים במקביל לכן הם שוכבים שם חודשים על גבי חודשים ולא עומדים בלוח זמנים של 45 יום לוועדות רפואיות.

ענת ברקו: לצערי הרב כמובן.

ענת ברקו: אנחנו מדברים על למה נכה צה"ל שיש לו הכרה בנכות לא יכול לצאת מאגף השיקום עם מסמך שמרכז את הנכויות שלו ואת הזכאויות שלו לאור הנכויות שלו.

ענת ברקו: למה?

ענת ברקו: נורא פשוט, דיברנו על זה אצלך בוועדה.

ענת ברקו: למה?

ענת ברקו: זה מאוד פשוט, זה מאוד חשוב.

ענת ברקו: כל אחד יידע והוא לא יגלה by the way, הנה מגיע לי את זה ואת זה, הייתי צריך לקבל נופש, הייתי צריך לקבל הטבה, מגיעה לי הלוואה.

ענת ברקו: למה?

ענת ברקו: תנו להם את זה, תגישו להם את זה, בדחיפה, אל תחכו שהם יעשו עבודה.

ענת ברקו: הדבר הנוסף – צמצום כוח אדם באגף השיקום שאני חושבת שזה מאוד מאוד פוגע באופן הטיפול.

ענת ברקו: אז צריך לנסות חלק מהדברים לקבל מבלי לחכות שנכי צה"ל יביאו את המסמכים.

ענת ברקו: יש הרבה מאוד מסמכים שאגף השיקום יכול לשאוב מתוך המערכות שמשרד הביטחון יכול לעשות את זה, אגף השיקום הוא חלק ממשרד הביטחון, מתוך צה"ל, מתוך בתי החולים.

ענת ברקו: לחסוך לנכים את הריצות האלה.

ענת ברקו: מעבר לפציעה הם לא צריכים לרוץ להשיג את הניירות האלה.

ענת ברקו: מה שאי אפשר אי אפשר.

ענת ברקו: הבעיה בטיפול של פוסט טראומתיים – אמר כאן ראש אגף השיקום, ובצדק, הסמיכות של הטיפול לפגיעה, לחבלה, זה מה שיקבע את - - - יש קורלציה ברורה לגבי ההחלמה והצלחת הטיפול, האפקטיביות של הטיפול.

ענת ברקו: אבל בגלל שהתהליכים כל כך ממושכים ובגלל שלא החליטו עדיין אם זה ועדת לובין או ועדה אחרת, לא משנה איזה פסיכיאטרים מטפלים ולפי איזה קו הולכים יש ממש ממש בעיה בטיפול בנפגעי פוסט טראומה וזה מאוד מאוד חבל.

ענת ברקו: יש צורך להפריד בין המערכת האזרחית למערכת שמטפלת בנכי צה"ל.

ענת ברקו: מגיע לכם טיפול מיוחד, יחס מיוחד.

ענת ברקו: רמ"ח נפגעים יושבת כאן.

ענת ברקו: אני מבקשת להתייחס גם לנראות של הצבא בכל הליך הטיפול והשיקום.

ענת ברקו: זאת אומרת שאנחנו רואים שעם הפציעה מערך הנפגעים עוטף את הנכים לגמרי.

ענת ברקו: לאחר מכן המדים הולכים ונעלמים.

ענת ברקו: לא, המדים צריכים ללוות את נכי צה"ל לאורך כל החיים.

ענת ברקו: צריך לעשות את זה.

ענת ברקו: הנושא של מבחן ההכנסה, אני לא אחזור על זה, ביטול מבחן ההכנסה.

ענת ברקו: הדבר האחרון, אני רוצה להגיד, הטיפול צריך להיות מערכתי משפחתי, גם בנות זוג אבל גם ילדים.

ענת ברקו: ילדים שזקוקים לטיפול.

ענת ברקו: הנושא של תעסוקה, אדוני יושב הראש, יש 5% שהמדינה חייבת להעסיק אותם.

ענת ברקו: זה לא מתבצע החוק הזה, לכן זה פוגם בהליך השיקום וחייבים לאפשר את הנושא הזה של התעסוקה.

ענת ברקו: אני רוצה להודות לכם.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אני מבקש מרמ"ח נפגעים בצה"ל, אל"מ ג'וסלין, להתייחס.

ג'וסלין באש: בוקר טוב לכולם.

ג'וסלין באש: צה"ל מלווה את הפצועים מרגע הפציעה עצמה ונכנס שם לתמונה גם בהיבטים רפואיים, גם בהיבטי מפקדים וגם מערך הנפגעים הפרוס.

ג'וסלין באש: זה באמת מתוך המקום של המחוייבות הערכית והמוסרית שלנו לחיילים המשרתים.

ג'וסלין באש: ברגע הפציעה בהתאם לרמת הפציעה לעתים גם נדרשת הודעה למשפחה ואנחנו יודעים גם לבצע הודעה מרמת הפצוע הקשה ומעלה.

ג'וסלין באש: ובעצם הליווי שלנו את הפצוע הרבה פעמים לא נוגע רק לפצוע עצמו אלא גם למעטפת המשפחתית ולמשפחה עצמה כל עוד הוא בשירות.

ג'וסלין באש: השאיפה שלנו בדרך כלל של צה"ל שאותו פצוע יחזור לשירות משמעותי, כמובן, בהתאם ליכולות הרפואיות שלו.

ג'וסלין באש: ובמידה ולא ניתן בהיבטים רפואיים אזי החייל הפצוע עובר באמת לטיפול משרד הביטחון אגף שיקום נכים.

ג'וסלין באש: גם את השלב הזה של המעבר למשרד הביטחון אנחנו היום יודעים לעשות אותו יחד עם אגף שיקום, יד ביד, ובדרך כלל אנחנו עושים את זה יחד עם המשפחה ועם אגף שיקום מתוך ההבנה שגם המעבר למשרד הביטחון הרבה פעמים הוא טראומתי ובתחושה של הרבה חיילים זה, לכאורה, הצבא זרק אותי.

נעים עזר: התפר הזה מאוד בעייתי.

ג'וסלין באש: נכון, ולכן נכנסנו אליו בעיקר ממש לפני צוק איתן.

ג'וסלין באש: בצוק איתן כבר מימשנו אותו.

ג'וסלין באש: המעבר למשרד הביטחון נעשה ממש עקב בצד אגודל יחד עם הפצוע עם נציג של אגף נכים עם תקינת נפגעים ועם המשפחה.

ג'וסלין באש: כלומר, מסבירים גם למשפחה למה נועד בעצם המעבר הזה ואנחנו עושים אותו ממש יד ביד ביחד איתם.

ג'וסלין באש: אנחנו משתפים פעולה גם עם אגף שיקום נכים, אנחנו יודעים גם לטפל וללוות מקרים פרטניים.

ג'וסלין באש: אני יכולה לומר שלאורך השנים אנחנו יודעים גם ללוות את בני הנכים המוגדרים קשים מאוד כולל הלומי קרב ופדויי שבי בגיוסם לצה"ל בדיוק כמו שאנחנו מלווים גם את בני המשפחות השכולות בגיוסם לצה"ל.

ג'וסלין באש: הקשר עם היחידות, עם החילות מתקיים לאורך השנים בדרך כלל באמצעות טקסים ואירועים, בהחלט, והדגש הוא בעיקר על הפצועים היותר - - -

נעים עזר: כל הכבוד להם זה נכון מאוד.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: רשות הדיבור לעידן קלימן, שתי דקות לרשותך, בבקשה עידן.

עידן קלימן: בוקר טוב, תודה, אני אעשה את זה בזריזות כי קשה על שעה וחצי להגיב על שתי דקות וחבל.

עידן קלימן: קודם כל ראשית מבחן ההכנסה.

עידן קלימן: מבחן ההכנסה, אין שום ועדה של ראם, אני הייתי חבר בוועדה, הוועדה הזו הייתה אמורה לתת את המסקנות ב-1.1.2016, אנחנו נמצאים כבר בפתחו של 2018.

עידן קלימן: למעשה, כמו שנאמר פה, עו"ד שי פרבר ואני היינו נציגי הארגון.

עידן קלימן: היה במשך מספר שבועות דיונים רציפים.

עידן קלימן: הדיונים נקטעו באבחה כאשר התברר שאין מה לעשות באמת.

עידן קלימן: אני חושב שזה בכלל, ופה אתם צריכים להתערב, חברי הכנסת, העניין של ביטול מבחן ההכנסה זה בכלל לא עניין שיקומי, זה לא עניין של אגף השיקום.

עידן קלימן: לא צריך להטריד אותם בעניין הזה.

עידן קלימן: בשורה התחתונה נכי צה"ל נמצאים תחת מבחן הכנסה ונמצאים פה, מופלים לרעה, לעומת נפגעי תאונות הדרכים ונפגעי תאונות עבודה ומשפחות שכולות שמ-2007 נהנים מהפטור הזה וזה מתחבר מייד ובזריזות לנכי צה"ל העניים.

עידן קלימן: כן, אדוני יושב ראש הוועדה, יש נכי צה"ל עניים.

עידן קלימן: כשתעשה את הפילוח של הנכי צה"ל העניים אתה תגלה שרובם נמצאים תחת אותו מבחן הכנסה וזו הסיבה שהם עניים.

עידן קלימן: ולא נתפלא כאשר נמצא שרובם גם הם פוסט טראומתיים מה שמתחבר לעניין שאין לך מרכז אמיתי שמטפל באותם פוסט טראומתיים.

עידן קלימן: לגבי התקציב, אדוני, שנאמר פה, 3.4 מיליארד ₪, אם אדוני ילך אחורה יראה כמה שנים זה אותו תקציב כאשר הייתה עלייה של פצועי צוק איתן ועליות נוספות של תמחורים ואז הוא יבין את הפערים.

עידן קלימן: לגבי הוועדות הרפואיות וקצינות התגמולים אני רוצה לומר משהו.

עידן קלימן: כל האנשים שיושבים פה באגף השיקום, שנמצאים פה על השולחן, כולל אלה שנמצאות מאחורה, יש לנו כנבחרי ציבור שיתוף פעולה מדהים איתם.

עידן קלימן: עונים לטלפונים, מתנהלים מולם, מדברים מולם.

עידן קלימן: ב-DNA של האנשים האלה זה נאמנות למדינה ונאמנות למערכת.

עידן קלימן: הם לא ישבו פה ויגידו לך, אדוני, הקצינת תגמולים הראשית יש לה שלוש בנות שעובדות על 12 אלף תיקים.

עידן קלימן: היא לא תבוא ותגיד לך אדוני, אני צריכה פה עוד ארבע בנות.

עידן קלימן: ראש אגף שיקום לא יעמוד פה, הבנאדם שהיה, אתה יודע כולם מדברים גבוהה גבוהה, הבנאדם היה אחראי על המבצע של קארין A.

עידן קלימן: מדינת ישראל חייבת לו הרבה מאוד.

עידן קלימן: אבל ב-DNA שלו, של 30 שנות שירות, כמו שהוא אמר, זה לא לבוא לפה לוועדת חוץ וביטחון ולהגיד לך אדוני אני צריך עוד מיליארד שקל כדי לטפל בנכי צה"ל.

עידן קלימן: זה לא יקרה.

עידן קלימן: גם לא אלופים שיושבים פה וגם כנראה לא - - - אתה יודע, אתה מכיר את זה מתוך המערכת.

עידן קלימן: אז אני מציע, וזה הנושא האחרון שאני מדבר עליו, דובר פה על קופות החולים, אסון לפתחנו אדוני.

עידן קלימן: בשנת 96' עברה פה הצעת חוק.

עידן קלימן: בא משרד הביטחון ואמר, אני לא יכול לטפל בפצועים 0-19, הם פוקקים לי את המערכת, תעבירו אותם לקופות החולים.

עידן קלימן: 21 שנה אחרי אנחנו נמצאים פה ופתאום כולם הופכים להיות 0-19.

עידן קלימן: כל נכי צה"ל יצאו לקופות החולים.

עידן קלימן: למה אני אומר לך את זה?

עידן קלימן: כי בהגדרת המערכת, הגדרת המערכת על פי חקיקה, גם של בית המשפט העליון, גם בעשרות פסיקות של בתי המשפט.

עידן קלימן: המערכת של קופות החולים היא נחשבת למערכת פחות טובה מהמערכת הרפואית של אגף שיקום.

עידן קלימן: אם הם לא בוחרים פה, אמר פה יושב ראש הארגון שהם פקידים, הרופאים, סליחה, אני רוצה לעמוד על כבודם - הם הרבה יותר מאשר סתם פקידים.

עידן קלימן: הם רופאים מומחים שמכירים את הפציעות של נכי צה"ל מה שרופאי קופות החולים לא מכירים.

עידן קלימן: המערכת הרפואית באגף השיקום קורסת בגלל מחסור בכסף, מחסור בתקציב.

עידן קלימן: פירט את זה בגילוי לב נאות ראש האגף.

עידן קלימן: מנסים למצוא פתרון בלי להודות.

עידן קלימן: מראש מקבלים החלטה להעביר מערכת רפואית שיקומית שבהגדרתה בחוק כפי שבא לידי ביטוי במספר לא מועט של פסקי דין בבית המשפט העליון שאמורה להיות יותר טובה ממערכת נחותה ממנה ואומרים לנו שידאגו ששם נהיה בנים יקרים.

עידן קלימן: כלומר, מה שלמעשה אומרים לאדוני שיש לך דירה שסובלת מגג דולף.

עידן קלימן: במקום לאטום לך את הגג אומרים לך נעביר אותך לצריף, הצריף הגג שלו אמנם סגור אבל אתה בצריף, לא בדירה.

עידן קלימן: המערכת הזאת, נורא נורא פשוט, קודם כל סליחה, אני חלוק על ראש האגף, אנחנו חלוקים על זה כבר בהרבה מקומות, גם יושב ראש ועדת - - -

אבי דיכטר: אני כבר נתתי שתי דקות לעידן, שתי דקות לקלימן - - -

עידן קלימן: במחוז שלי, אדוני, יש את רוב הנכים הקשים והפוסט טראומתיים והקטועים - - - אני מציע לבדוק, אמרו שיש פה התנהלות מסויימת, אני מבקש אדוני, אם באמת אדוני, אתה יודע, אתה היית בשב"כ אני לא צריך להגיד לך איך מביאים חקירה ותוצאות, אבל פה לא נמצא הרופא הראשי, לא נמצא פה מזכירות רפואיות, לא נמצאים פה מנהלי מחוזות.

עידן קלימן: אולי נעשה פעם דיון שיבואו האנשים האלה שבשטח והם יגידו מה קורה.

עידן קלימן: הם יגידו את האמת.

עידן קלימן: כי אני אומר לך שאם תבדוק, ואני לא שוחחתי עם הרופא הראשי כבר שלושה חודשים, אבל אם תבדוק במערך הרפואי יש התנגדות חריפה ביותר להוציא אותנו לקופות החולים.

עידן קלימן: התנגדות חריפה מאוד של הרופאים מעבר לעובדה שאני פה כעורך דין גם אומר לך שאני חולק על היכולת החוקית שלהם לעשות את זה על פי חוק הבריאות הממלכתי שקובע חד משמעית כי המערכת תתן טיפול לפי חוק זה למעט למי שזכאי מכוח חיקוק אחר.

עידן קלימן: ובנוסף כתוב כי "שירותי הבריאות יהיו באיכות סבירה" מה שלא תואם את מה שאמור המחוקק לדאוג לנו נכי צה"ל.

עידן קלימן: תודה.

אבי דיכטר: תודה רבה עידן.

אבי דיכטר: חבר הכנסת עמר בר לב הוא הדובר האחרון, לאחר מכן אני מסכם.

אבי דיכטר: ב-11 אנחנו נסיים.

אבי דיכטר: מצטער מאוד, לא ניצחנו את השעון גם הפעם.

אבי דיכטר: בבקשה.

עמר בר-לב: תודה רבה.

עמר בר-לב: אני לא רציתי לגזול זמן כי רציתי לשמוע אתכם אז ביקשתי רק חצי דקה.

עמר בר-לב: תראו, ראשית חיים לך ולכל אנשי הארגון אני חייב לשבח אתכם כי העבודה שלכם היא מאוד מאוד קשה כי מה שלא תעשו לא יהיה מספיק טוב.

עמר בר-לב: ולא מספיק טוב בצדק כי הנכים יש להם דרישות, ודרישות מוצדקות, שהן אף פעם לא מסתיימות, ולכן העבודה שלכם היא עבודה.

עמר בר-לב: אז ראשית לכם ברכות.

עמר בר-לב: ודבר שני לנכים, כמו שאמרתי, הצורך שלכם הוא לעולם לא נגמר.

עמר בר-לב: אני חושב שחשוב מאוד שבאתם הנה היום ואמרתם את הדברים שלכם.

עמר בר-לב: אני חושב שכמו שכאן מישהו אמר מה שצריך זה באמת חיבור אופטימלי בין הנכים לבינכם חיים לבין משרד הביטחון ואתם ואני מאחל באמת שכולנו נמשיך לנסות לעשות את המקסימום בשביל שהמצב ישתפר כי אין ספק, כמו שאמרתי, לעולם לא נוכל להגיע למצב אופטימלי כי אין מצב אופטימלי למי שנפגע במלחמה או באימונים בעקבות שירותו הצבאי, ולכן צריך להמשיך לעשות את המקסימום.

עמר בר-לב: ואבי, תודה רבה לך על הדיון.

אבי דיכטר: אנחנו לקראת סיום הדיון ואני רוצה כמה הערות לפני שאנחנו מסיימים.

קריאה: רציתי רק להגיד משהו דקה.

אבי דיכטר: אתה לא היחיד.

אבי דיכטר: יש פה רשימה ארוכה, ולכן הפעם הזו לא תוכל להתייחס.

אבי דיכטר: לעצם העניין, כמו שאמרתי בהתחלה, הדיון הזה הוא במסגרת יום שהכנסת באמת מקדישה.

אבי דיכטר: היא לא מחליפה את אגף השיקום, חס וחלילה, אין לה שום יכולת לעשות את זה.

אבי דיכטר: היא רק נותנת באמת במה גם לאגף השיקום וגם לנכי צה"ל וגם לעצמה ככנסת לעסוק בסוגייה הזו שהיא סוגייה מרכזית בהווית חיינו.

אבי דיכטר: אני חושב שמשני הצדדים של השולחן יושבים אנשים שסוגיית נכי צה"ל, מלחמות ישראל לא זרה להם, לאף אחד מאתנו.

אבי דיכטר: והעובדה שבאמת חיברנו את זה עם חובת הדיווח על פי חוק של אגף השיקום עזרה לנו גם לקבל את הנתונים.

אבי דיכטר: בין שמסכימים ובין שלא מסכימים, בין שהם נוחים ובין שהם לא נוחים.

אבי דיכטר: אבל היכולת להסתכל על ההתקדמות, על ההתפתחות ובאותם מקרים שהיא לא מספקת, וישנם מקרים כאלה.

אבי דיכטר: אני חושב שבהגינות רבה מאוד חזי משיטה, שאני שמח מאוד על מה שאתה אמרת, עידן, בחלק הראשון.

אבי דיכטר: אני חושב שאתה לא צודק בחלק השני, שמע, מה זאת אומרת לא יודעים לבקש תקציבים.

אבי דיכטר: האמן לי, יודעים לבקש תקציבים.

אבי דיכטר: בסופו של דבר אנחנו נמצאים עכשיו בדצמבר אז אמנם יש תקציב ל-2018 שהוא כבר נקבע ב-2016 אבל אנחנו עדיין יודעים בתוך התקציב הזה לנווט, אנחנו כוועדה אני מדבר, ואני במקרה גם יושב ראש ועדה משותפת לתקציב הביטחון, אנחנו יודעים לנווט בין תכניות שונות בתוך תקציב הביטחון ואנחנו עד סוף מרץ, ככל הנראה, נגבש את תקציב 2019.

אבי דיכטר: אז לכן הדיון הזה מתקיים באמת בעידן המאוד רלוונטי, בתקופה המאוד רלוונטית, ולכן ההערות הן גם מאוד חשובות מבחינתנו כחברי כנסת.

אבי דיכטר: הדברים שהתחדדו מאוד אני ביקשתי ואני חוזר בסיכום על הבקשה.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לקבל תמונה מאוד מאוד מדוייקת של הרופאים, של התקנים של התקני משנה.

אבי דיכטר: הסוגייה של קופות החולים והעברת הטיפול לקופות החולים שהיא עולה כבר במספר דיונים ולא רק היום בפעם הראשונה, האם זה downgrade בטיפול בנכים או upgrade בטיפול בנכים, זו סוגייה שמאוד מאוד רלוונטית לנו ואנחנו נמצא להתעמק בה לא אגב דיון של הרבה מאוד סעיפים אלא באמת לעשות זום אין.

אבי דיכטר: זום אין נוסף שאנחנו מתכוונים לעשות ומבקשים לעשות זו סוגיית הפוסט טראומה.

אבי דיכטר: תראו, זה דיון שלישי בתוך פחות משנה שאנחנו עושים.

אבי דיכטר: אני כבר מכיר את הפנים, שלא לומר מכיר את השמות, וזה לא קורה לנו הרבה כחברי כנסת כאן בוועדה.

אבי דיכטר: זה אומר שאנחנו באמת נוגעים בסוגייה הזו, זו ממש נגיעה בקצות העצבים.

אבי דיכטר: העובדה הזו של פוסט טראומה שגם כשאתה סקרת, חזי או דני דיבר, אני חושב שגם אתם יכולתם לחוש בהבדל בין שאתם עוסקים בפוסט טראומה לבין שאתם עוסקים בנכי צה"ל שחלק מהם גם פוסט טראומתיים וגם נכי צה"ל כפי שתואר כאן על ידי אחד מהם.

אבי דיכטר: זו סוגייה שאנחנו כחברי כנסת מתחילים לגעת בה יותר ויותר לעומק.

אבי דיכטר: אני חייב להודות שיש לנו אפילו חשיבה על הצעת חוק בקנה שהיא ייחודית לפוסט טראומתיים אבל בעיקר לנושא של חיילים שמשתחררים היום.

אבי דיכטר: אנחנו לא חושבים שצריך לטפל בזה בצורה ליניארית.

אבי דיכטר: קודם כל במי שמשתחרר ואחרי זה ללכת הלאה.

אבי דיכטר: אנחנו יודעים לעבוד במקביל גם על אנשים שהפוסט טראומה אצלם התגלתה מאוחר מאוד, כמו שתארת קודם לכן, והאמן לי יושבים כאן בחדר אנשים שיודעים היטב איך נראית פוסט טראומה מאוחרת.

אבי דיכטר: אני אומר לכם אפילו ככה אחד שזוכר את זה לפני 33 שנה, נר ראשון של חנוכה, באיזשהו מבצע שגמרנו אותו, לצערי, עם הרוג ושמונה פצועים ושנים אחרי זה הסתבר לי, להפתעתי, שבאמת אנשים סובלים מפוסט טראומה שהתגלתה להם שנים רבות לאחר מכן.

אבי דיכטר: וזה היה מאוד מפתיע כי אתה לפעמים לא מצפה לפגוש את זה בלוחמים נועזים בעורף האוייב ומסתבר שזה פוגע בכולם.

אבי דיכטר: ותארו את זה כאן לאורך הדיונים, כולל גם היום, התיאור היה מאוד אמיתי.

אבי דיכטר: אני חושב שקל היה מאוד לכולנו להבין את הטיעונים שלך.

אבי דיכטר: הסוגייה הזו, אנחנו כוועדה מתכוונים להכנס לעומק ואנחנו נידרש לעסוק בסוגייה הזו עם אנשים נוספים, גם אנשי מקצוע וגם נכי צה"ל, בוודאי בתחום הזה של פוסט טראומה.

אבי דיכטר: הסיפור הזה מבחינתנו הוא יקבל תאוצה בשנת העבודה הקרובה.

אבי דיכטר: לגבי הנושא של מבחן ההכנסה, שתי נקודות שעלו, גם מבחן ההכנסה וגם החוק שעוסק בחוק העסקת נכי מלחמה אבל היועץ המשפטי של הוועדה, עידו, קורא לזה חוק חיילים משוחררים, החזרה לעבודה שבתוכו יש תקנות העסקת נכי מלחמה אבל כשאתה מסתכל בתקנות אתה גם ב-1953.

אבי דיכטר: ב-1953 מה היה אז, כרטיסן בדן וכיוצא בזה.

אבי דיכטר: אני חושב שבאיזשהו מקום אנחנו בנושא הזה נוציא מכתב.

אבי דיכטר: אחרי קרוב ל-70 שנה מגיע לנו תקנות עדכניות, אנחנו כבר לא נמצאים שם.

קריאה: - - -

אבי דיכטר: אני אומר שלא יכול להיות שתקנות שהן באמת אמורות להיטיב עם נכי צה"ל לא מתעדכנות בחלוף 65 שנה.

אבי דיכטר: זה לא נראה לי סביר, לא נראה לי מתאים לנו ולא נראה לי מכבד לא את הנכים ולא את עצמנו.

אבי דיכטר: אז אנחנו את הנושא הזה נצטרך לתקן גם כן.

אבי דיכטר: אנחנו לצערי חייבים לסיים - - -

קריאה: אמרת משהו על מבחן הכנסה ולא המשכת.

אבי דיכטר: אני אומר שזה שני נושאים שאנחנו נטפל בהם.

אבי דיכטר: מבחינתנו סוגיית מבחן ההכנסה היא מתחברת - - - תראו, כשחזי ענה לשאלה שלי ותוך כדי הסקירה שלו שאלתי האם יש נכי צה"ל עניים התשובה של חזי הייתה - - -

קריאה: משרד הביטחון גרם לי להיות לי עני - - -

אבי דיכטר: הנושא הזה שאנחנו כוועדה לא יכולים לחבר את שני הצדדים של המשווה.

אבי דיכטר: נכי צה"ל עניים לא מתחבר אצלנו בוועדה.

קריאה: יש, יש.

אבי דיכטר: אני אומר שאצלנו בוועדה זה לא מתחבר.

אבי דיכטר: אם הסיפור הזה מתחבר במציאות זו תקלה.

אבי דיכטר: תקלה מבחינתנו כחברי כנסת שאמורים לפקח על זה.

אבי דיכטר: מכאן - - -

קריאה: 15 שנה אני ישן באוטו - - -

אבי דיכטר: מכאן אנחנו יודעים לקחת את זה הלאה כוועדת חוץ וביטחון או בהפניה לבעלות הרלוונטיות האחרות.

אבי דיכטר: אני פעם נוספת קודם כל מודה מאוד לאנשים שהגיעו, לנכי צה"ל שהגיעו לכאן ללא קשר למגבלה ולקשיים שלהם.

אבי דיכטר: אני מתנצל אם היה כאן לא כל כך נוח בגלל הצפיפות אבל לנו הבאתם הרבה מאוד כבוד, לנו לכנסת.

אבי דיכטר: אני מודה לאגף השיקום, תודה רבה, הישיבה נעולה.