ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 324, 2018-06-26 12:00

אברהם נגוסה: אני פותח את הישיבה.

אברהם נגוסה: דר' ענת ברקו מצביעה כרגע במליאה והיא תצטרף אלינו ברגע שההצבעה תסתיים.

אברהם נגוסה: אני רוצה לברך את שגרירת קנדה הגברת דבורה ליאון ולומר שאנחנו מאד שמחים לארח אותך.

אברהם נגוסה: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות שמחה על השתתפותך בדיון בנושא תרומת הקהילה היהודית בקנדה לקנדה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת ענת ברקו, שהיא יו"ר אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית ישראל-קנדה וגם יו"ר הארגון נגד אנטישמיות וה-BDS, תצטרף אלינו בהמשך.

אברהם נגוסה: לאורך ההיסטוריה ובמשך שנים רבות קנדה היא ידידה של ישראל.

אברהם נגוסה: קנדה תומכת בישראל בהרבה נושאים בתחום הבינלאומי ואנחנו מאד מאושרים ומודים על תמיכתה המתמשכת של ממשלת קנדה בישראל.

אברהם נגוסה: אני יודע שבשנת 2015 היו אצלכם בחירות ונבחר ראש ממשלה חדש שגם הוא ידיד של ישראל.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שהוא יצא בהצהרה נגד אנטישמיות, נגד ה-BDS והוא ידיד של ישראל.

אברהם נגוסה: אני יודע שבחודש הבא אתם חוגגים - - -

דבורה ליאון: בשנה שעברה חגגנו 150 שנה והשנה, בשבוע הבא, זה כבר שנת ה-151.

אברהם נגוסה: אז אתם הולכים לחגוג 151 שנים לקנדה.

אברהם נגוסה: קנדה וישראל דומות מהרבה בחינות – חברה רב-תרבותית, שתי המדינות מומחיות בשילוב מהגרים ומומחיות בהבנת המהגרים החדשים ובמענה לצרכיהם.

אברהם נגוסה: דבר דומה נוסף בין שתי המדינות הוא: חופש, שלום וזכויות אדם לכל האנשים, שזה ערך משותף לשתי המדינות.

אברהם נגוסה: את הפגישה היום אתם בעצם יזמתם והבאתם את התערוכה לכנסת ולכן אני רוצה שוב להודות לכם.

אברהם נגוסה: היחסים ההיסטוריים בין קנדה לישראל מבוססים על ההגירה של יהודי קנדה לישראל והם הגשר בין שתי המדינות.

אברהם נגוסה: בנוסף, התרומה של הקהילה היהודית בקנדה לקנדה היא חלק חשוב וחיוני ליחסים בינינו.

אברהם נגוסה: למיטב הבנתי הקהילה היהודית בקנדה קיימת כבר 250 שנה ויש בה 400,000 חברים.

אברהם נגוסה: רובם גרים בטורנטו, מונטריאול וונקובר.

אברהם נגוסה: לפני הרבה שנים נפל בחלקי הכבוד לבקר בארצכם.

אברהם נגוסה: יש לכם ארץ מאד יפה ובהשוואה למקום ממנו הגעתי זה מקום שקשה לחיות בו.

דבורה ליאון: באיזה חודש הגעת?

אברהם נגוסה: ירד שם שלג, אבל יש לכם ארץ נהדרת.

אברהם נגוסה: שנה שעברה גם ביקרתי בקנדה, אבל זה היה בתקופת הקיץ ולא ירד שלג.

אברהם נגוסה: הייתי במעבר מאמריקה לישראל.

אברהם נגוסה: כך שהייתי שם בתקופת החורף כשיורד שלג וגם ראיתי את קנדה בתקופת הקיץ כשהיא ירוקה ויפהפייה.

אברהם נגוסה: יש לכם ארץ יפהפייה וגם אנשים מדהימים.

אברהם נגוסה: אני מכיר כמה אנשים מקנדה והזכרתי מקודם את פרופ' ארווין באטלר שהוא אדם יוצא מן הכלל.

אברהם נגוסה: אני מכיר אותו כבר כמה שנים מעבודתנו להצלת הקהילה היהודית באתיופיה.

אברהם נגוסה: יש לו תפקיד היסטורי בהגשמת החלום של יהודי אתיופיה לעלות לישראל.

אברהם נגוסה: הוא אדם מיוחד מאד מהקהילה היהודית בקנדה.

אברהם נגוסה: קנדה תמיד עומדת לצידה של ישראל ואנחנו מאמינים שקנדה תמיד תעמוד לצידנו.

אברהם נגוסה: כמו שאמרתי מקודם, ראש הממשלה לשעבר של קנדה נמצא כאן וגם זה דבר שמחזק את הקשר בינינו.

אברהם נגוסה: שוב, אני רוצה לברך אתכם ולומר לכם שזה תענוג בשבילנו לארח אתכם.

אברהם נגוסה: אני מזמין אתכם להביע את מחשבותיכם ולאחר מכן נדון בדברים.

אברהם נגוסה: תודה.

דבורה ליאון: תודה רבה ותודה ענקית לוועדה של הכנסת שארגנה את הדיון היום, על התרומה של הקהילה היהודית הנפלאה שלנו בקנדה לקנדה ולישראל.

דבורה ליאון: אני רוצה להודות לדר' צ'ארלס פרידמן שהגיע איתי - - -

אברהם נגוסה: חברת הכנסת, דר' ענת ברקו, הצטרפה כרגע לישיבה.

אברהם נגוסה: אמרתי קודם שהיית באמצע הצבעה במליאה, אנחנו שמחים שהגעת.

אברהם נגוסה: כיו"ר אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית ישראל-קנדה וגם כיו"ר הארגון נגד אנטישמיות וה-BDS, את עושה עבודה נפלאה.

ענת ברקו: תודה.

ענת ברקו: וגם בעזרתך.

אברהם נגוסה: תודה רבה שהצטרפת אלינו.

אברהם נגוסה: כבוד השגרירה בדיוק התחילה לדבר, בבקשה.

ענת ברקו: איזה תזמון מושלם.

דבורה ליאון: ענת ואני כל כך מחוברות שהיא ידעה להופיע בדיוק בזמן.

דבורה ליאון: תודה שעזרת לארגן את המפגש ותודה על תמיכתך בקיום התערוכה שלנו בכנסת.

דבורה ליאון: זו כמובן תמיכה גדולה של הוועדה הזו שמאפשרת לנו את ההזדמנות הזאת מכיוון שאנחנו חושבים שזה מאד חשוב שגם הקנדים, גם ההנהגה בישראל וכל הישראלים יעריכו את הקהילה היהודית וכמובן יבינו לא רק את התרומה של הקהילה שלנו בקנדה אלא גם כאן בישראל.

דבורה ליאון: אני רוצה להציג את דר' צ'ארלס פרידמן שהוא סגן נגיד בנק קנדה לשעבר.

דבורה ליאון: הוא עשה עלייה לפני 4 שנים אני חושבת וכרגע גר כאן באושר.

דבורה ליאון: אני בטוחה שהוא מגיע לבקר בקנדה על בסיס קבוע.

דבורה ליאון: הוא אחד מאותם אלפים שישראל היא הבית שלו כמו קנדה.

דבורה ליאון: אני רוצה להציג גם את שי וקסמן אברמסון מקרן אספר (Asper) שהיה לה תפקיד גדול בהקמת התערוכה.

דבורה ליאון: הסיפור מאחורי התערוכה הוא די מדהים ואבקש מדר' פרידמן לדבר על כך מאוחר יותר מכיוון שהתערוכה הזאת היא מליבנו ומהרוח ההתנדבות המדהימה של הקהילה שלנו בקנדה.

דבורה ליאון: אני רוצה להתחיל ולהודות למארגני התערוכה.

דבורה ליאון: אוצרת התערוכה היא סנדרה ויצמן מורטן ותרומות מדר' ויקטור רבינוביץ' מנהל מוזיאון המלחמה ומוזיאון ההיסטוריה בקנדה.

דבורה ליאון: תודה נוספת לשתי המתנדבות המיוחדות טובה לינץ' ומורין מלאד שבאו עם הרעיון וגרמו לזה לקרות.

דבורה ליאון: תודה מיוחדת לקרן התפוצות ולשאר התורמים הנדיבים שאפשרו לזה לקרות.

דבורה ליאון: יש כמה אנשים שלא יכלו להשתתף, אבל חשוב לי לציין את שמם בזמן שאציג את התערוכה בפני הכנסת.

דבורה ליאון: כבוד הוא לי להיות כאן אתכם היום מכיוון שכשגרירת קנדה אני חושבת שכל הדיון על התרומה של קהילות שונות עבור החֶברות שלנו ובמיוחד בהקשר לוועדה העלייה, קליטה והתפוצות הזאת זה משהו שאנחנו צריכים להביא לקדמת הבמה באופן קבוע.

דבורה ליאון: אנחנו צריכים לזכור את התרומה העצומה של התרבויות השונות המרכיבות את המדינות שלנו.

דבורה ליאון: חלקם אולי אינם יודעים אבל האוכלוסייה היהודית בקנדה היא הרביעית בגודלה – קודם ישראל, אחר כך ארצות הברית, לאחר מכן צרפת עם 500,000 יהודים צרפתים ואז קנדה.

דבורה ליאון: אני נחושה בדעתי שנעבור את המספרים של צרפת בעשור הבא.

ענת ברקו: עם האנטישמיות שם, זה יכול לקרות.

דבורה ליאון: אני לא רוצה לפגוע במספרים שלהם אבל אני מקווה שיותר מהגרים יהודים יגיעו לקנדה ויעשו עוד תינוקות מקסימים.

דבורה ליאון: אבל לצערי הרב אני מודעת לבעיות שיש בצרפת.

אברהם נגוסה: בנושא הזה את מתחרה בנו.

דבורה ליאון: זה נכון.

ענת ברקו: אני מקווה שכולם יגיעו לישראל.

דבורה ליאון: אנחנו נדבר על הנושא הזה.

דבורה ליאון: אני מבינה את הרוח התחרותית, אז בואו נגיד שנתחלק.

דבורה ליאון: הרשו לי רק להזכיר את עשרת הקהילות היהודיות הגדולות.

דבורה ליאון: אתה הזכרת את היו"ר של טורונטו, מונטריאול וונקובר שחושבים עליהן מיד כאשר מדברים על יהודי קנדה.

דבורה ליאון: אבל יש לנו קהילות די גדולות באוטווה, ויניפג, קלגרי, אדמונטון, המילטון, ויקטוריה ממש ליד החוף, לונדון, הליפקס האזור של הבית שלי, ואני יודעת זאת בגלל שבדיוק סיימתי מסע הרצאות לאורך קנדה אותו התחלתי בחוף של קולומביה הבריטית בו דיברתי על היחסים הנפלאים בין קנדה לישראל.

דבורה ליאון: לכל מקום שהגעתי הקהילה היהודית הקנדית אירחה אותי בצורה נפלאה.

דבורה ליאון: הם עושים כל כך הרבה, לא רק תומכים בקהילה שלהם אלא גם תומכים בערים ובפרובינציות היכן שהם גרים.

דבורה ליאון: אם תסתכלו על הפנלים בתערוכה אני מקווה שתראו ותקראו חלק מהם ותוכלו ללמוד מהם על תרומתם הנפלאה לאורך השנים.

דבורה ליאון: ואתה צודק, עשית מחקר מעולה.

דבורה ליאון: 250 שנה של תרומה לקנדה לפני שקנדה נוצרה.

דבורה ליאון: מתיישבים יהודים באו, עזרו להקים את המדינה וממשיכים לתרום מאז.

דבורה ליאון: הנושאים העיקריים אותם תוכלו לראות בתערוכה הם הגירה, דיפלומטיה, שירות ציבורי (שירות ציבורי מדהים על ידי הקהילות שלנו), צדק, זכויות אדם, צמיחה כלכלית, אמנות, ליאונרד כהן.

דבורה ליאון: הוא לא ישראלי, הוא קנדי.

דבורה ליאון: אני יודעת שישראל תובעת אותו לעצמה אבל הוא קנדי.

דבורה ליאון: אני יכולה להמשיך בנושאים אחרים הקשורים לאמנות ותרבות.

דבורה ליאון: מטרת התערוכה היא פשוט לשתף את ההיבט היהודי בהיסטוריה הקנדית עם כל מי שיצפה בה.

דבורה ליאון: הזכרת שקנדה בת 151 שנים, אבל הקהילה היהודית תרמה לקנדה גם 100 שנים לפני כן.

דבורה ליאון: ההישגים של הקהילה היהודית הקנדית משקפות את האתגרים ואת ההצלחות לאורך האבולוציה שלנו.

דבורה ליאון: יהודי קנדה שיחקו תפקיד חשוב בכל תחומי החיים בקנדה.

דבורה ליאון: ורבים מהתחומים האלה סיפקו מנהיגות אמיתית.

דבורה ליאון: כבר מאמצע המאה ה-18 אהרון הארט, לא פלא ששם המשפחה שלו הוא הארט – לב, נחשב ליהודי הקנדי הראשון שהתיישב ב- Trois-Rivièresאזור כפרי מאד קטן בקוויבק בשנת 1760.

דבורה ליאון: מאז יהודי קנדה היו מעורבים עמוקות בהפיכת קנדה למקום סובלני, מכיל, משגשג ואשר נחשבת היום למדינת G7 מאד מוערכת.

דבורה ליאון: חוק היהודים עבר לא מזמן בפרלמנט שלנו.

דבורה ליאון: כהכרה בתרומה היוצאת מן הכלל הזאת הפרלמנט שלנו הקדיש את חודש מאי ליהודי קנדה.

דבורה ליאון: לכן, מעתה והלאה חודש מאי בקנדה יהיו חודש המורשת היהודית.

דבורה ליאון: חודש בו נחגוג את התרומה הפנטסטית הזאת.

דבורה ליאון: לכן זה הולם שהתערוכה הזו תוצג כאן בכנסת בעקבות סיום חודש המורשת היהודית הראשון.

דבורה ליאון: חודש המורשת היהודית והתערוכה עזרו להנגיש את סיפור קנדה היהודית לכל אזרחי קנדה.

דבורה ליאון: בין אם הם באו לקנדה בחיפוש אחר הזדמנויות כלכליות, חופש מרדיפה או בשירות הכתר, ליהודים קנדים מסנט ג'ון שבאי ניופאונדלנד ועד ויקטוריה שלחוף האוקיינוס השקט, ילונייף בטריטוריות הצפוניות ועד לווינדזור אונטריו היה תפקיד גדול בהיסטוריה של קנדה.

דבורה ליאון: המהגרים היהודים הראשונים הגיעו בעיקר ממערב ומרכז אירופה כפי שרובכם ודאי יודעים.

דבורה ליאון: בשלהי המאה ה-19, הגיעו מהגרים יהודים ממזרח אירופה.

דבורה ליאון: לאחר המלחמה, בערך 20,000 ניצולי שואה הגיעו לקנדה ואחריהם הגיעו פליטים יהודים מהמזרח התיכון וצפון אפריקה.

דבורה ליאון: לאורך שנות ה-70 וה-80 מהגרים יהודים מצפון אפריקה, בעיקר ממרוקו הביא הרבה יהודים ספרדים לקוויבק.

דבורה ליאון: הקבוצה הזו היא כיום חלק גדול מהקהילה היהודית במונטריאול וחלק קטן יותר אבל נלהב באותה מידה מהקהילה היהודית בטורנטו.

דבורה ליאון: בתחילת שנות ה-90 הייתה הגירה יהודית משמעותית לקנדה מברית המועצות לשעבר כולל הקהילה היהודית הרוסית.

דבורה ליאון: כיום יש כמעט 60,000 יהודים דוברי רוסית בקנדה, קהילה פורחת המיוצגת על ידי מוסדות כגון מרכז הקהילה הרוסית-יהודית בטורנטו.

דבורה ליאון: במידה רבה הגיוון של יהודי קנדה הוא הפסיפס של החברה הקנדית המורחבת כאשר כל אחד מביא עימו את המנהגים והמסורות שלו אשר ביחד יוצרים הפסיפס התרבותי הייחודי של קנדה וזה סימן איכות ברחבי העולם.

דבורה ליאון: אבל לצערי היהודים לא היו אהודים לאורך כל ההיסטוריה של קנדה.

דבורה ליאון: בין השנים 1933 ו-1948 מדיניות ההגירה של קנדה הייתה המוטו הנורא "אף אחד זה יותר מדי" (None is too many ). את המדיניות הזו הנהיג מנהל ההגירה האנטישמי בקנדה.

דבורה ליאון: רק 5,000 ניצולי שואה הורשו להיכנס לקנדה – הכי מעט מכל ארץ מערבית אחרת.

דבורה ליאון: זה היה רגע אפל מאד בהיסטוריה הקנדית.

דבורה ליאון: הדוגמה הטובה ביותר למדיניות השגויה הזאת קרתה ב-1939 כאשר קנדה לא אפשרה לספינה סנט לואיס לעגון בקנדה.

דבורה ליאון: היו עליה 907 ניצולי שואה שחיפשו מקלט בקנדה.

דבורה ליאון: הם הוכרחו לחזור לאירופה ו-254 מהם מתו בשואה.

דבורה ליאון: קנדה לא הכחישה את האמת המביכה הזאת ואת חלקה במעשה.

דבורה ליאון: במאי, בזמן ארוחת הערב למען גיוס כספים עבור מצעד החיים, ראש הממשלה טרודו והממשלה הקנדית הכריזו סוף סוף שנעביר בסתיו התנצלות רשמית לבית הנבחרים על גורלה של הסנט לואיס ונוסעיה.

דבורה ליאון: טרודו הצהיר שכאשר קנדה לא נתנה מקלט לאותם 907 יהודים אכזבנו לא רק את אותם יהודים אלא את כל צאצאיהם וקהילותיהם וברור שגם אכזבנו את קנדה.

דבורה ליאון: ההתנצלות בבית הנבחרים לא תמחק את הפרק המביש הזה בהיסטוריה שלנו.

דבורה ליאון: היא לא תחזיר את אלו שנספו או תתקן את חיי אלו שנפגעו מהטרגדיה הזו, אבל זו האחריות הקולקטיבית שלנו להכיר באמת הקשה הזו, ללמוד ממנה, להמשיך להילחם באנטישמיות כל יום ולתת משמעות לשבועה הנצחית "לעולם לא עוד".

דבורה ליאון: למרות זאת, אני שמחה לומר שעד 1949 קנדה הכירה בטעותה ובאותה שנה אישרה ל-11,000 יהודים להגר אליה, יותר מכל ארץ אחרת מלבד ישראל באותה שנה.

דבורה ליאון: במשך הזמן עוד אלפי ניצולים הצטרפו לקהילה.

דבורה ליאון: מעניין לציין גם שעד לזמן הזה, במהלך מלחמת העולם השנייה, 38% מהזכרים של יהודי קנדה היו בשירות פעיל בצבא שלנו.

דבורה ליאון: 420 מתוכם נהרגו בקרב ועל המצבה שלהם מופיע עלה מייפל לצד מגן דוד.

דבורה ליאון: אני אוהבת את הרעיון של עלה מייפל ומגן דוד ביחד – זה מנחם אותי קצת.

דבורה ליאון: רשימת התורמים של יהודים קנדיים היא ארוכה.

דבורה ליאון: כפי שאני נוהגת לעשות אני מדברת על תרומת הנשים ורוצה לתת כדוגמה את טילי טיילור, האישה הראשונה שהתמנתה לשופטת שלום מחוזית במחוז ססקצ'ואן, קונסטנט בלו שהייתה שופטת בבית המשפט העליון בנובה סקוטיה, וכמובן השופטת רוזי אבלה שרובכם אולי יודעים נולדה במחנה עקורים גרמני והפכה להיות האישה היהודייה הראשונה שמכהנת בבית המשפט העליון בקנדה.

דבורה ליאון: היא מאד ידועה בכל הקשור לעבודתה על שוויון בעבודה, הפסיקות שלה בקשר לזכויות אדם ונושאים אחרים.

דבורה ליאון: היא ביקרה בירושלים לאחרונה ונאמה בכנס ופרסמה מאמר נפלא על זמנה בישראל ועל החשיבות של מערכת משפט חופשית.

דבורה ליאון: יש לה כבוד עצום למערכת המשפט הישראלית ועובדת מאד צמוד עם השופטים שלכם.

דבורה ליאון: אני יכולה להזכיר עוד כמה כמו בורה לסקין, נשיא בית המשפט העליון הראשונה של קנדה, וכבר הזכרתם את ארווין קטלר.

דבורה ליאון: מוחות משפטיים חשובים ואנשים שתורמים כל כך הרבה לקהילה המשפטית.

דבורה ליאון: הסיפור שתראו בתערוכה משקף את כל הערכים האלו של קנדה שהזכרתי כרגע.

דבורה ליאון: הקהילה היהודית לא רק עזרה להקים את קנדה אלא גם תרמה רבות לישראל.

דבורה ליאון: חברי הקהילה היהודית שלנו, באמצעות עבודה קשה ותרומות נדיבות, תרמו משמעותית ועזרו לבנות ארגונים בישראל אשר משקפים את ערכי שתי המדינות.

דבורה ליאון: רק לציין כמה, סידני גרינברג מטורנטו שעזר להקים את בית הספר היהודי-קנדי להוקי במטולה בו ילדים יהודים, נוצרים, מוסלמים, דרוזים באים לשחק את המשחק הלאומי של קנדה – הוקי.

דבורה ליאון: מדי פעם הם באים לטורניר הוקי בקוויבק ומנצחים את הקנדים.

דבורה ליאון: אזכיר עוד מישהו הקשור לספורט, סילבן אדמס שהביא את מרוץ האופניים ג'ירו ד'איטליה לישראל ואני בטוחה שרבים מכם ראו בחודש מאי, והוא גם בונה את הולודרום הראשון בארץ.

דבורה ליאון: אני יכולה להזכיר גם את ג'רי שוורץ ואשתו הת'ר רייסמן שתרמו בנדיבות להקמת קרן הישג למען חיילים בודדים לשעבר.

דבורה ליאון: וקרן עזריאלי שמספקת מענקים לחוקרים ישראלים ובחו"ל וכרגע עוזרת בבניית בניין ארכיטקטוני חדש בקמפוס של אוניברסיטת תל אביב.

דבורה ליאון: קרן אספר שתרמה רבות לתוכנית הלימודים על השואה בבית הספר הבינלאומי ללימודי השואה של יד ושם.

דבורה ליאון: קרן אספר הייתה יוזמה של הנדיבים הידועים ישראל ורות אספר ז"ל.

דבורה ליאון: היה לי הכבוד לאחרונה לנאום בטקס "אספר" ביד ושם, לראות את העבודה הנפלאה שקרן אספר עושה בתמיכתה בבית הספר של יד ושם ומוודאת שלימודי השואה מתקיימים לא רק בקנדה ובישראל אלא בכל העולם.

דבורה ליאון: רשימת התורמים לגדילה ולצמיחה של מדינת ישראל היא ארוכה ותמשיך לגדול.

דבורה ליאון: אחת ההנאות שלי כשגרירת קנדה זה שיוצא לי כל הזמן לפגוש ולראות את תרומת הקהילה היהודית בקנדה לקנדה.

דבורה ליאון: אלה לא רק הישגים אישיים שמהללים את תרומת היהודים לקנדה, אלא גם התרומה הקהילתית אותה מעודדים ארגונים כגון בני ברית קנדה שקיימת משנת 1875, המועצה הלאומית של נשים יהודיות בקנדה – ארגון הנשים הראשון בקנדה שנוסד בשנת 1897, הדסה ויצ"ו של קנדה ופדרציית UJA בטורונטו שחוגגים 100 שנה של תרומות נדיבות משנות חיים לחברה הקנדית.

דבורה ליאון: הפדרציה היהודית של קנדה התומכת בקהילה בבית אבל גם כאן בישראל באמצעות תוכניות שונות.

דבורה ליאון: אחת מהן היא תוכנית נפלאה הנקראת "מחוף אל חוף" (Coast to coast) המתמקדת בנוער, חינוך ושיפור יכולות בקהילות בצפון ישראל.

דבורה ליאון: מה שנפלא זה שהפדרציה היהודית שולחת כל שנה נציגים לישראל להיפגש עם מנהיגי הקהילה, לשמוע מהם איך מתקדמת התוכנית ולשתף את המידע הזה עם הקהילות שלהם מוונקובר ועד הליפקס; לדבר על מה שקורה בישראל גם עם הקהילות היהודיות בקנדה וגם עם הקהילה הרחבה יותר.

דבורה ליאון: תמיכת הקהילה היהודית הקנדית בישראל היא איתנה ומלווה לא רק במילים אלא גם במעשים.

דבורה ליאון: למרות שיש סיבה לחגוג, עדיין יש הרבה עבודה ולצערי מורשת יהודי קנדה לא מחוסנת, כפי שמתרחש ברחבי העולם, בפני אנטישמיות.

דבורה ליאון: שרת החוץ שלנו קריסטה פרלינלד דיברה בהזדמנויות רבות וגם בנאומה האחרון בקונגרס היהודי העולמי מה עושה קנדה כי להילחם באנטישמיות.

דבורה ליאון: אנחנו הקנדים יודעים שגיוון הוא החוזקה שלנו אבל זו גם המציאות כשמסתכלים על המארג החברתי שלנו.

דבורה ליאון: מה יותר חשוב?

דבורה ליאון: ההבחנה שלפי דעתי גם הועדה הזו צריכה לעשות מדי פעם היא הכללה.

דבורה ליאון: הכללה היא בחירה ועבודה קשה.

דבורה ליאון: צריך לשים לב כל הזמן.

דבורה ליאון: אבל זו השאיפה של קנדה והממשלה הקנדית עובדת קשה כדי לשמור על זכויותיהם של כל אזרחיה – להיות חופשיים לנהוג לפי אמונתם ותרבותם.

דבורה ליאון: אנחנו עובדים קשה גם מבחינה בינלאומית בנושא הזה.

דבורה ליאון: קנדה תמכה במספר יוזמות בשיתוף עם ישראל וארצות הברית לזכור וללמוד מהשואה, לשפר את החינוך בקשר להשמדת עם ולהתנגד לאנטישמיות.

דבורה ליאון: אנחנו חברים אקטיביים בברית הבינלאומית לזיכרון השואה והיה לנו תפקיד חשוב בהשלמת ההגדרה של המילה אנטישמיות בה משתמש אותו ארגון.

דבורה ליאון: אנחנו עובדים עם אחרים שההגדרה הזו תתקבל על כולם.

דבורה ליאון: קנדה היא גם תורמת גדולה לאונסקו עבור תוכניות חינוך בנושא השואה.

דבורה ליאון: בשעה שארצות החברות באונסקו נוקטות לצערי בגישה אנטי ישראלית די בקביעות, קנדה ממשיכה לעבוד קשה להתנגד להם על ידי חיזוק הצוות המקצועי באונסקו ובתוכניותיו לחלוק כבוד לעם היהודי.

דבורה ליאון: אנדרטת הלאומית לשואה באוטווה, אשר אני מקווה שיצא לכם לראות, מבטיחה שהקנדים ימשיכו לראות ולזכור את השואה ואת התרומה הענקית של ניצולי השואה לקנדה.

דבורה ליאון: כמו כן, במוזיאון המלחמה בקנדה יש תצוגה על הספינה סנט לואיס.

דבורה ליאון: הסיפור שלה מתואר בתערוכה שנפתחה השנה ובעקבות העבודה הנפלאה של משפחת אספר יש לנו מוזיאון ברמה עולמית לזכויות האדם בוויניפג.

דבורה ליאון: המוזיאון הזה לזכויות אדם עובד בצמידות רבה עם יד ושם על נושאים רבים שהזכרנו מקודם בקשר ללימודי השואה אבל גם לקבל הבנה מעמיקה יותר לגבי קהילות, כיצד הם משתמשות במוזיאונים כדי להרחיב את הפרספקטיבה וההבנה של אנשים.

דבורה ליאון: אסור שבאף מקום בעולם לא תהיינה דעות קדומות, אלימות, חוסר סובלנות, רצח עם ורדיפות.

דבורה ליאון: אתם כמובן כבר יודעים זאת, אבל שיתוף הפעולה בין קנדה לישראל עוזר לקנדים להבין זאת טוב יותר.

דבורה ליאון: אני רוצה לשתף אתכם בדבריה של אישה קנדית צעירה שהשתתפה בשנה שעברה במצעד החיים.

דבורה ליאון: מה שהיא אמרה היה כל כך עמוק שאנחנו משתמשים בזה בכמה מתערוכות השואה שלנו.

דבורה ליאון: בשעה שהיא ישבה והתבוננה במחנות היא אמרה לעמיתיה, לחבריה הצעירים לספסל הלימודים: "יש עוד מישהו שחש שבסוף היום הלבבות שלנו למדו לגדול באותו רגע בו הם נשברו?"

דבורה ליאון: אני חושבת שזו תזכורת נהדרת לכולנו כמה זה חשוב לזכור, להכיר, להיות כנים לגבי הטעויות שעשינו בעבר ולהיעזר בניסיון הזה לדחוף את עצמנו קדימה.

דבורה ליאון: ראש הממשלה טרודו הדגיש את מחויבותה של קנדה למולדת בטוחה לעם היהודי.

דבורה ליאון: אני יודעת שכולם רואים את ישראל כמקום מקלט ליהודים במצוקה בכל רחבי העולם, אבל שיהיה ברור שגם קנדה רוצה להיות מוכרת כמקלט לעם היהודי; שאזרח יהודי קנדי חייב להרגיש מוגן, בטוח ומחוזק על ידי החוק, הממשלה והחברה שלו כמו כל אזרח קנדי אחר.

דבורה ליאון: כפי שהוזכר כאן, אנחנו בעל ברית חזק וידיד קרוב של ישראל, אנחנו ממשיכים בדרכנו המשותפת והמועילה שמקדמת את שתי המדינות במשך 70 השנים האחרונות.

דבורה ליאון: אני יכולה להמשיך ולדבר על הדברים הרבים הקורים במערכת היחסים לגבי התקדמות בנושא החידושים, בנושא הסחר החופשי (חתמנו על הסכם לאחרונה), במספר חילופי תוכניות אמנות ותרבות, הסכם ה-60 שיש לנו בין אוניברסיטאות בקנדה ובישראל, חילופי הסטודנטים וכן אדוני היו"ר חלק מהישראלים הללו יהגרו לקנדה, אבל זה ישתווה לקנדים שעושים עלייה.

דבורה ליאון: כפי שאמרתי, אנחנו חולקים.

דבורה ליאון: אני רוצה שנייה לדבר על ה-BDS ולומר שהממשלה שלנו מתנגדת בחריפות לתנועה הזו.

דבורה ליאון: זוהי הצהרה שהוצאה על ידי הממשלה שלנו ב-2016 שחזרה והדגישה שחרם וסנקציות אינם מקובלים על בית הנבחרים ומבקשת מהממשלה לגנות כל מאמץ של ארגונים קנדיים, קבוצות או אינדיבידואלים לעודד את תנועת ה-BDS בקנדה או מחוצה לה.

דבורה ליאון: אני רוצה שתדעו ש-90% מהפרלמנט שלנו הצביעו בעד ההחלטה הזו.

דבורה ליאון: העם הקנדי עומד לצד ישראל והממשלה הקנדית עומדת לצידה של ישראל ללא קשר למפלגת השלטון.

דבורה ליאון: ואחד הדברים שאני מקדמת באופן קבוע כשגרירה, הוא לוודא שישראל לא תעבור תהליך של פוליטיזציה בקנדה כאילו זה נושא מפלגתי.

דבורה ליאון: מבחינת ישראל אין לכך כל יתרון.

דבורה ליאון: יחסי ישראל-קנדה היו כל כך חזקים ב-70 השנים האחרונות ואפילו לפני כן.

דבורה ליאון: גיליתי שבן-גוריון התאמן בקנדה עם הצבא הבריטי לפני הקמת מדינת ישראל.

דבורה ליאון: יש לנו הרבה קשרים והם ימשיכו להיות חלק מהבסיס שמחזק את שתי המדינות.

דבורה ליאון: כשגרירת קנד,ה חשוב לי כל הזמן לספר את הסיפור הקנדי-ישראלי וזה מה שעשיתי בשלושת החודשים האחרונים כסיירתי לרוחבה של קנדה.

דבורה ליאון: ומה שאני רואה בכל עיר בה אני מבקרת זה פוטנציאל גדול.

דבורה ליאון: פוטנציאל של עבודה משותפת של האוניברסיטאות שלנו, שהדור הצעיר שלנו ילמד סובלנות והכללה, שהמנהיגים הפוליטיים והעסקיים שלנו וגם מנהיגי הקהילות שלנו יעמדו ויתנגדו לנאומי שנאה, לאנטישמיות, פוביה מאיסלאם שזה גם נושא איתו אנו מתמודדים, ולקדם את שתי החברות קדימה.

דבורה ליאון: הרשו לי לסיים עם נושא אחד שאני חושבת שהוא מאד רלוונטי לוועדה הזו – מחפשי המקלט כאן בישראל – הקהילה האריתראית והסודנית.

דבורה ליאון: קנדה עובדת ביחד עם ארגון פיפה ועם נציגי הממשלה הישראלית ומתמודדת עם הנושא הזה בדרך שאנו חושבים שהיא תומכת בישראל.

דבורה ליאון: קנדה קלטה ב-4 השנים האחרונות בערך 1,000 אריתראים וסודנים בכל שנה.

דבורה ליאון: אנחנו ממשיכים לבדוק את המספרים האלה ומנסים ביחד עם הממשלה שלנו למצוא דרך לעזור לישראל לטפל בנושא הקליטה שמדאיג מאד את הממשלה הישראלית.

דבורה ליאון: נמשיך לעשות זאת.

דבורה ליאון: דיברתי עם השגריר בקנדה ועם שגרירים אחרים בניסיון לשכנע אותם להיפגש אם הממשלה הישראלית ולמצוא דרך כדי להבטיח מציאת פתרון שיעבוד גם עבור האריתראים והסודנים וגם עבור ישראל.

דבורה ליאון: כקנדים, ושוב זה רלוונטי לוועדה זו, אנחנו מודעים לכך שאנחנו מוקפים על ידי שלושה אוקיינוסים גדולים וקרים.

דבורה ליאון: השכנה שלנו בגבול הדרומי היא די ידידותית רוב הזמן ולכן איננו מתמודדים עם בעיות הגירה או בעיות פליטים שאיתם מתמודדות מדינות אחרות.

דבורה ליאון: לכן אנחנו מתייחסים לנושאים האלו בצניעות רבה.

דבורה ליאון: אני חושבת שבנושא הזה קנדה הצליחה לעבוד בצורה טובה עם ישראל ואני גם אשמח להמשיך לעבוד על זה עם הועדה שלכם.

דבורה ליאון: לסיכום, ברצוני לומר שהקהילה היהודית בקנדה (400,000 וגדלה במהירות) מעשירה ומשפרת את קנדה.

דבורה ליאון: גם הישראלים הקנדים שהגיעו לאחרונה והתיישבו בקנדה מעשירים אותה.

דבורה ליאון: היחסים עם ישראל גם מעשירים אותנו.

דבורה ליאון: הדבר היחיד שמדאיג אותי בתור שגרירה הוא שסיפור היחסים בינינו אינו מסופר מספיק בישראל או בקנדה.

דבורה ליאון: ולכן שמחתי מאד לשתף אתכם ואת הכנסת בתערוכה הזאת ואני מאד מקווה שתהיה לכם הזדמנות לצפות בה.

דבורה ליאון: אבל היו בטוחים שחלק מעבודתי ועבודת הצוות שלי בשגרירות הוא לספר לאזרחי קנדה את הסיפור של ישראל ועל יחסיה הקרובים עם קנדה.

דבורה ליאון: בנאומי במסע שלי ברחבי קנדה אני שוב ושוב אומרת לקנדים שלא רק שהיחסים עם ישראל מחזקים אותנו, אלא שאני מאמינה שישראל וקנדה ביחד יצליחו לרפא את העולם.

דבורה ליאון: אדוני היו"ר הייתי רוצה שדר' פרידמן יגיד כמה מילים על התערוכה.

אברהם נגוסה: כן, אני אתן לו את רשות הדיבור, הוא נמצא ברשימה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להודות לאנשים שנמצאים כאן, נציגי משרד החוץ ונציגי ארגונים שונים כגון "נפש בנפש", קרן הידידות, קרן אספר ועוד.

אברהם נגוסה: תודה רבה שבאתם.

אברהם נגוסה: בשביל הפרוטוקול, נושא מחפשי המקלט עליו דיברת אינו חלק מהוועדה שלנו ואומר לך מדוע.

אברהם נגוסה: כאשר אנחנו מדברים על עלייה, קליטה ותפוצות הכוונה היא להגירה יהודית.

אברהם נגוסה: כפי שאת יודעת לישראל אין חוק הגירה.

אברהם נגוסה: יש לנו את חוק השבות המאפשר לכל יהודי לבוא למדינת ישראל, שזה דבר ייחודי לישראל.

דבורה ליאון: כמובן.

אברהם נגוסה: הכנסת כן מטפלת בנושא הזה, אולם זה באחריות ועדת הפנים והביטחון.

אברהם נגוסה: אשמח להעביר ליו"ר הועדה את היוזמה שלך בקשר לנושא הזה.

דבורה ליאון: תודה רבה, כן, זה חשוב.

אברהם נגוסה: רק רציתי להבהיר את הנושא.

אברהם נגוסה: בבקשה דר' צ'ארלס פרידמן.

צ'ארלס פרידמן: תודה רבה אדוני היו"ר.

צ'ארלס פרידמן: זוהי זכות בשבילי להיות נוכח כאן

צ'ארלס פרידמן: ביחד עם השגרירה ולדבר על התערוכה הזאת.

צ'ארלס פרידמן: לפני שאעשה זאת ארצה להוסיף עוד שתי הערות לדברי השגרירה.

צ'ארלס פרידמן: ראשית, לא רחוק מכאן יש רחוב שנקרא דב יוסף.

צ'ארלס פרידמן: דב יוסף היה המושל הצבאי של ירושלים וחבר בקבינט הישראלי בראשית דרכו.

צ'ארלס פרידמן: הוא נולד במונטריאול.

צ'ארלס פרידמן: שנית, לא מזמן הייתי בהרצאה של דיקן מישראל והוא ניבא שקנדה תעבור את צרפת מבחינת גודלה של הקהילה היהודית ותהיה השלישית בגודלה בעולם.

צ'ארלס פרידמן: כקנדי גאה וכישראלי גאה אני שמח להיות כאן כנציג של טובה לינץ' שהייתה הכוח המניע של היוזמה הזו.

צ'ארלס פרידמן: טובה הייתה כאן לולא התחייבותה הקודמת להיות עם הנכדים שלה בלוס-אנג'לס.

צ'ארלס פרידמן: כאשר דנו בחגיגות יובל ה-150 שנה של קנדה, טובה, ביחד עם אחרים, העלתה את הרעיון לעשות משהו להוקרת התרומה של הקהילה היהודית להיסטוריה של קנדה.

צ'ארלס פרידמן: זוהי יוזמה התנדבותית לגמרי אשר בעזרת מספר תורמים שכוללים כמובן את משפחת אספר, אשר איחדה מספר אנשים מדהימים שעשו עבודה נפלאה בכל הקשור לפיתוח הפנלים, פיתוח הרצאות שעליהן אדבר עוד מעט, העברת התערוכה למקומות שונים בקנדה כשנקודת ההתחלה הייתה במספר מקומות באוטווה.

צ'ארלס פרידמן: יש גם אתר באינטרנט בשתי השפות הרשמיות שלנו – אנגלית וצרפתית כדי שזה יהיה נגיש לכל מי שמעוניין לראות מהי התרומה של הקהילה היהודית לקנדה.

צ'ארלס פרידמן: השגרירה דיברה הרבה על כך ואני חושב שזה די ברור גם דרך הנאום שלה וגם דרך הפנלים כמה היהודים תרמו לאורך השנים וגם מה היו הקשיים.

צ'ארלס פרידמן: המעורבות שלי התחילה בקיץ שעבר כשהייתי באוטווה ועשיתי פרזנטציה על לואיס רמינסקי שהיה אחד מאותם יהודים והיה הנגיד השלישי של בנק קנדה (דומה לבנק ישראל).

צ'ארלס פרידמן: הוא היה אדם דגול ויש המאמינים שהוא היה הנגיד השני לולא האווירה האנטישמית באותה תקופה.

צ'ארלס פרידמן: בתחקיר שעשיתי אין הוכחה חותכת, אבל יש הרבה עדויות לכך.

צ'ארלס פרידמן: הוא נעשה נגיד בשנת 1961 והיה נעשה נגיד בשנת 1954 לפני ג'יימס קווין, את זוכרת את המחלוקת של קווין.

צ'ארלס פרידמן: בכל מקרה, זכיתי להכיר אותו לאחר שהצטרפתי לבנק קנדה, הוא בדיוק פרש.

צ'ארלס פרידמן: הוא כיהן כראש ועדת הגיוס ביערות גרפטון (Grafton woods) היכן שקרן המטבע הלאומית והבנק הלאומי נוסדו.

צ'ארלס פרידמן: לפני כן הוא עבד בחבר הלאומים.

צ'ארלס פרידמן: הוא חזר לקנדה כדי לעבוד בבנק קנדה כסגן הנגיד והיה שגרירה של קנדה בקרן המטבע הלאומית והבנק הלאומי ובסופו של דבר נעשה נגיד הבנק.

צ'ארלס פרידמן: הוא היה אדם נפלא ומאד מוערך על ידי הבנק.

צ'ארלס פרידמן: הוא גם היה ציוני נלהב.

צ'ארלס פרידמן: הוא היה אדם מאד חשוב בחיי.

צ'ארלס פרידמן: אני רוצה להזכיר עוד כמה אנשים שהיו מעורבים, אבל כמו שאמרתי טובה הייתה הרוח החיה מאחורי הפרויקט.

צ'ארלס פרידמן: היא ישראלית גאה וקנדית גאה.

צ'ארלס פרידמן: היא הבינה את חשיבות הדבר וכפי שאתם יכולים לראות מהפנלים שנעשתה כאן עבודה נהדרת ותרומה חשובה לחגיגות ה-150.

צ'ארלס פרידמן: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני קורא לחברת הכנסת דר' ענת ברקו שהיא יו"ר אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית ישראל-קנדה לשאת את דבריה.

ענת ברקו: תודה דר' נגוסה.

ענת ברקו: זהו עונג עבורי להיות כאן היום עם חברתי השגרירה, היא מדהימה ואני חושבת שמערכת היחסים שלנו כל כך הדוקה שכאשר חבר הכנסת יואל חסון ואני ביקרנו בקנדה ראינו כל כך הרבה דברים דומים ברוח הקנדית שהזכירה לנו את הרוח הישראלית.

ענת ברקו: אני חייבת להודות שאנחנו צריכים לשים את יהודי קנדה ויהודי ארצות הברית על אותה רמה.

ענת ברקו: אני מרגישה לפעמים שהציונות הטהורה בה נתקלתי שם, בעזרה של הממשלה, של הפרלמנט, התמיכה (לא מהמפלגות) הבלתי מעורערת של העם הקנדי – הייתה מדהימה.

ענת ברקו: ביקרנו בפדרציה היהודית וראינו את התערוכה.

ענת ברקו: הם גם עושים עבודה מצוינת.

ענת ברקו: באירוע אחר פגשתי גם את מר הרפר, ראש הממשלה לשעבר.

ענת ברקו: אני חושבת שגם מר הרפר וגם מר טרודו, ראש הממשלה, הם חברים טובים של ישראל.

ענת ברקו: אנחנו רואים זאת כאשר הם מצביעים לטובתנו באו"ם ואנחנו מנסים לעזור לכם להיות חברים זמניים בועדת הביטחון.

ענת ברקו: אנחנו משתפים פעולה בתיקון עולם, פעולות בקניה שמבוצעות על ידי הפדרציה ו-CIJA (התערוכה) ביחד עם יהודי קנדה.

ענת ברקו: יש בינינו דיאלוג אסטרטגי ואני יכולה להגיד לכם כראש תת הועדה לאבטחת סייבר שאנחנו יכולים וצריכים לעשות יותר בנושאים האלה והתרגשתי לשמוע אותך מספרת על עלה המייפל ביחד עם מגן דוד.

ענת ברקו: אני חושבת שהמחווה הזאת היא מאד יפה ומגיעה מעומק הלב.

ענת ברקו: כאשר רואים את סמלה של קנדה, עלה המייפל ביחד עם מגן דוד יודעים שאנחנו באותו צד, תומכים אחד בשני ומשתפים פעולה.

ענת ברקו: יש לי משפחה גדולה בטורנטו ובמונטריאול.

ענת ברקו: הרבה יהודים עירקים עזבו את בגדד ישירות לקנדה.

ענת ברקו: ולכן מגיל מאד צעיר אני יודעת שקנדה וישראל חברות הכי טובות.

ענת ברקו: יש לנו ערכים דומים, גיוון, מדינה של מהגרים ורוח העם.

ענת ברקו: אני חושבת שאחד הדברים המשותפים לנו הוא רוח העם.

ענת ברקו: אנחנו נמצאים כרגע במצב מסובך.

ענת ברקו: יש את ההסכם האירני ואף אחד לא מדבר על מה שקורה כאן, אבל אנחנו רואים מה עושים האירנים ללא המטריה הגרעינית.

ענת ברקו: הנשיא טראמפ החליט למעשה לסגת מההסכם הגרוע הזה ואני יודעת שקנדה היא עדיין חלק מההסכם וכאשר אנחנו מדברים על טרור, על דמוקרטיה, על ערכים, על חופש אנחנו צריכים לדבר על מה שקורה עכשיו באירן בה אנשים הרעבים ללחם תורמים את כספם כדי לתמוך בטרוריסטים של חמאס, הג'יהאד האיסלמי, חיזבאללה, המיליציות השיעיות.

ענת ברקו: הם נמצאים בכל המדינות המקיפות אותנו – לבנון, סוריה, עירק, תימן.

ענת ברקו: אני אשמח אם תעשו יותר בנושא הזה מכיוון שאני חושבת שאירן היא איום לכל העולם ולא רק לישראל.

ענת ברקו: ישראל היא רק התירוץ, היא המכנה המשותף, האויב.

ענת ברקו: כמומחית ללוחמה בטרור אני זוכרת פעם אחת כשראיינתי טרוריסט אחד בכלא (ועשיתי הרבה ראיונות בכלא), הוא אמר לי אנחנו הפלשתינים ברי מזל.

ענת ברקו: כששאלתי אותו למה הוא ענה בגלל שהיהודים הם האויב שלהם.

ענת ברקו: אני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכים לקחת בחשבון.

ענת ברקו: אירן היא האויב של העולם החופשי וגם של קנדה.

ענת ברקו: אני מקווה שתעשו מה שטוב עבור העולם המערבי, עבור העולם כולו, אפילו עבור האירנים.

ענת ברקו: תראו מה קורה.

ענת ברקו: כאשר אבי עזב את עירק הוא נמלט לאירן וגר שם שנתיים.

ענת ברקו: לאחר מכן הוא עשה עלייה לישראל.

ענת ברקו: באותו זמן אירן הייתה חברה טובה שלנו.

ענת ברקו: לא היינו אויבים.

ענת ברקו: אנחנו צריכים להגיד בקול רם שיש שם בעיה, שיש בעיה עם ההסכם האירני ואני מקווה שמה שאנחנו רואים כרגע יגרום לסילוק השלטון הגרוע הזה שהוא לא טוב לאירנים ולא לשאר העולם.

ענת ברקו: לגבי המלחמה באנטישמיות.

ענת ברקו: אני יודעת שקיבלתם את הגדרת IHRA (הגדרת העבודה לאנטישמיות), את יודעת על מה אני מדברת?

דבורה ליאון: כן.

ענת ברקו: בקשר לאותם מהגרים המגיעים מסודן, מאריתריאה וממקומות אחרים.

ענת ברקו: ישנם מהגרים רבים ופליטים המגיעים מהמזרח התיכון.

ענת ברקו: אני מקווה שהגישה ליהודים ולאנטישמיות לא תשתנה מכיוון שאנחנו רואים מה קורה עכשיו באירופה.

ענת ברקו: אנחנו צריכים לדאוג שהמצב הזה לא יקלקל את היחסים עם יהודי קנדה ולא יפגע בביטחונם.

ענת ברקו: אני חושבת שלאחר הדברים שאמרת כאן אין לי מה להוסיף לגבי התערוכה המצוינת שהבאתם לכאן.

ענת ברקו: זה כל כך טוב להבין ולקבל את כל האינפורמציה על ההיסטוריה, על התרומה, על הקשר העמוק בין ישראל לקנדה.

ענת ברקו: זה כבוד גדול לקיים את הדיון היום ולראות את התערוכה.

ענת ברקו: אני חושבת שהכנסת היא המקום החשוב ביותר להציג בו את התערוכה הזאת.

ענת ברקו: המקום הזה מכבד את התערוכה.

ענת ברקו: בעוד שבועיים אחזור מברלין ישירות לפגישה הזאת.

דבורה ליאון: של אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית?

ענת ברקו: כן.

ענת ברקו: אני ראש המשלחת של ה-OSCE (הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה) ואני חוזרת ישירות בגלל הפגישה הזאת של אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית וזה יהיה נהדר.

ענת ברקו: תודה רבה ואני מאד שמחה שאת כאן ועשית עלייה.

ענת ברקו: תודה דר' נגוסה על שארחת את כולנו בדיון הזה.

ענת ברקו: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני מתכבד להזמין את נציגת משרד החוץ לשאת את דבריה.

ליאורה הרצל: תודה רבה.

ליאורה הרצל: אני רוצה להודות ליו"ר על האירוח שלנו ועל אירוח התערוכה הקנדית.

ליאורה הרצל: אני גם רוצה להודות לחברת הכנסת דר' ענת ברקו על תמיכתה ביחסים הקרובים בין ישראל לקנדה לאורך השנים בהתלהבות רבה עלי לומר אותה אני מאד מעריכה ואני בטוחה שהקנדים מעריכים זאת גם.

ליאורה הרצל: אני רוצה גם להודות לשגרירה ליאון על נאומך שהיה יוצא מן הכלל.

ליאורה הרצל: הזכרת שבשלושת החודשים האחרונים סיירת ברחבי קנדה ודיברת על היחסים בין ישראל לקנדה והבאת את המורכבות ואת נקודת המבט של ישראל לדיון הקנדי ואני רוצה שתדעי שאנחנו מאד מעריכים זאת.

דבורה ליאון: תודה.

ליאורה הרצל: אני לא אחזור על הנושאים מכיוון שאני חושבת שדיברת עליהם לעומק ובכנות רבה וזה מאד מוערך על ידינו.

ליאורה הרצל: כאשר אנחנו מתבוננים בהיסטוריה אנחנו מתבוננים בכל הצדדים ומכירים בהם מכיוון שזה למעשה מחזק את מה שאנחנו עושים היום ומה שנעשה בעתיד; וזה מה שעשית בצורה כל כך רהוטה.

ליאורה הרצל: אני רוצה לומר שקיום התערוכה הזאת בכנסת מראה את העניין של כולנו בחיזוק היחסים הללו בין קנדה לישראל.

ליאורה הרצל: זה גם מראה את העניין שיש לנו ביהודי קנדה.

ליאורה הרצל: אם להזכיר מספר אחד, 65% מיהודי קנדה ביקרו בישראל ואני בטוחה שזה המספר הכי גבוה בצפון אמריקה וזה אומר משהו על הקהילה ועל יחסה לישראל, אבל זה גם אומר משהו על הקהילה ויחסה לקנדה ועל מעורבותם ביחסים בין קנדה לישראל.

ליאורה הרצל: שנה שעברה חגגנו בקנדה 150 שנה לקנדה עם תערוכות ישראליות שונות, קונצרטים ועוד.

ליאורה הרצל: הזכרנו גם את מה שאת הזכרת מקודם שבן-גוריון היה הראשון שהתאמן באזור הליפקס עם הבריגדה היהודית של הצבא הבריטי ולמעשה הפקנו סרט מיוחד וקצר על כך, מאותו רגע ועד היום, עבור אותו אירוע.

ליאורה הרצל: מכל כיוון שאני מסתכלת עליו, באם אלו היחסים בין קנדה לישראל, ממשלת קנדה, הממשלות השונות כפי שהזכירה ענת בצדק, הממשלה הקודמת והממשלה הנוכחית וכמובן הפרלמנט, הם כולם יחסים טובים שאנחנו מעריכים ועלינו לשמור עליהם ולחזקם אז תודה שבאתם לכאן ותודה לכל המתנדבים של התערוכה המצוינת הזאת שאני מקווה שתוצג במקומות אחרים אחרי הכנסת כך שאנשים בישראל ידעו קצת יותר על יהודי קנדה ועל תרומתם.

ליאורה הרצל: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נציגת קרן הידידות רוצה לומר משהו?

דניאלה סלומון: אני דניאלה סלומון ובשש השנים האחרונות אני הנציגה של ה-IFCJ, קרן הידידות הקנדית בישראל.

דניאלה סלומון: רוב התורמים שלנו בקנדה הם נוצרים, אבל בין 5% ל-7% הם תורמים יהודים.

דניאלה סלומון: התורמים הנוצרים הם אוונגליסטים אוהבי ישראל.

דניאלה סלומון: חלקם מגיעים לביקורים בישראל ואני תמיד שמחה לפגוש אותם, כך שזה לא רק הקהילה היהודית שתורמת אלא גם הנוצרית.

דבורה ליאון: הם מחויבים לישראל במידה רבה.

דניאלה סלומון: לחלוטין.

צ'ארלס פרידמן: המנהיג של הקרן לידידות הוא קנדי, רבי אקשטיין.

צ'ארלס פרידמן: הוא נהג לשחק עם הילדים שלי.

אברהם נגוסה: הוא קנדי?

אברהם נגוסה: הוא לא משיקגו?

צ'ארלס פרידמן: כן, הוא משיקגו אבל הוא גדל באוטווה.

צ'ארלס פרידמן: אביו היה חבר מאד טוב של אבי ז"ל.

אברהם נגוסה: טוב, תודה.

אברהם נגוסה: שי, בבקשה.

שי אברמסון: תודה.

שי אברמסון: אני שי אברמסון מקרן אספר ואני מייצגת את קרן אספר בישראל כבר 15 שנה.

שי אברמסון: זוהי קרן קנדית מאד ייחודית שכל כך מאמינה בישראל שיש לה כאן ועדת משנה המייצגת אותה והיא פועלת בכל הארץ למען נוער בסכנה, יד ושם כמובן, IDC (הבינתחומי בהרצליה) היכן שיש לה מרכז ללימודי דיפלומטיה המלמדת צוות חדש של תלמידי תקשורת איך להציג את ישראל בעולם, שאין כאן גמלים ברחובות וכיוצ"ב.

שי אברמסון: כבוד הוא לי להיות כאן ולשמוע את הסיפורים האלה.

שי אברמסון: גם משפחתי במקור היא מקנדה, מקישינב כמובן, אבל הם הגיעו לקנדה לפני שהם עברו ללוס-אנג'לס ומאוחר יותר עברתי לישראל.

שי אברמסון: אני מסתכלת מסביב ורואה כל כך הרבה חברים ותיקים וזה כבוד לשבת לידם.

שי אברמסון: תודה.

דבורה ליאון: שי, את חייבת לספר בקצרה, את הסיפור של הסבא רבא שלך.

שי אברמסון: טוב, בקצרה.

שי אברמסון: הסבא רבא שלי היה הסנדק של קישינב.

שי אברמסון: שמו היה משה וקסמן.

שי אברמסון: כשאני אומרת סנדק אתם בטח חושבים על המאפיה, נכון?

שי אברמסון: לאחר תוכנית קישינב הוא סיפר לחסידיו שהוא עובר לקנדה ו-200 משפחות הצטרפו אליו.

שי אברמסון: הם הגיעו לקנדה וקרוב המשפחה הכי מפורסם בקנדה הוא השחקן אל וקסמן.

שי אברמסון: החלק שלי במשפחה עבר ללוס-אנג'לס ונהיו פוליטיקאים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אורית, בבקשה.

אורית סמואלס: אני אורית סמואלס, הגעתי לכאן מ-3 סיבות כשהכי חשובה היא, כדי לכבד את מורשת סבי, סם זלצברג.

אורית סמואלס: אני נכדתו הבכורה.

דבורה ליאון: כמובן, הוא מופיע בתערוכה.

אורית סמואלס: כן, לכן באתי.

אורית סמואלס: אני מצפה לראות את התערוכה.

אורית סמואלס: סבתי אמרה שכל מי שיגיע לישראל צריך ללכת לראות את התערוכה ואני הנציגה היחידה.

דבורה ליאון: את צריכה להצטלם ליד התערוכה.

אורית סמואלס: כן, אעשה זאת.

אורית סמואלס: היום הוא היה אמור לחגוג יום הולדת 90.

אורית סמואלס: הוא השאיר אחריו מורשת עשירה.

אורית סמואלס: הסיבה השנייה שאני כאן היא שאני עובדת בארגון שלוה בירושלים שהוא ארגון פנומנאלי וללא כוונת רווח.

אורית סמואלס: מי שהיו התורמים הראשונים לעזור למר קלמן סמואלס להקים את הארגון הזה היו יהלומים.

אורית סמואלס: אמי נולדה באדמונטון וגדלה בוונקובר.

אורית סמואלס: הסיבה השלישית שאני כאן היא כי אני מהיישוב אפרת.

אורית סמואלס: אני חברת מועצה ועודד רביבי מוסר לכם דרישת שלום חמה.

אורית סמואלס: הוא ישמח לארח אתכם באפרת מתי שתרצו.

דבורה ליאון: תודה רבה.

אורית סמואלס: זה בערך הכול, אני מצפה לראות את התערוכה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: יש עוד מישהו שרוצה לדבר?

אברהם נגוסה: אוקיי, הגענו לסיום.

דבורה ליאון: תזמון מושלם.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

אברהם נגוסה: ראשית אנחנו מאד שמחים לארח אתכם כאן ומאד נהנינו לשמוע את דברייך.

אברהם נגוסה: תודה רבה ששיתפת אותנו במחשבותייך ורעיונותייך ושבאת לכנסת כדי להשתתף בדיון החשוב הזה, ותודה רבה גם על התערוכה.

אברהם נגוסה: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות מעריכה מאד את הקשר החזק הקיים בין קנדה למדינת ישראל.

אברהם נגוסה: אנחנו מאד שמחים שיש מדינה עם ערכים דומים לשלנו של חופש, שלום וזכויות אדם לכולם.

אברהם נגוסה: הועדה מעריכה את התרומה של הקהילה היהודית בקנדה וכמובן גם לישראל.

אברהם נגוסה: כפי שאמרתי זה מאד חשוב שהקהילה היהודית שעברה לגור כאן היא הגשר בין שתי המדינות.

אברהם נגוסה: הועדה הזאת מאד מעריכה ומודה על תרומתם לחיזוק הקשר בין שתי המדינות ותרומת הקהילה היהודית לקנדה כפי שתיארת לפרוטרוט.

אברהם נגוסה: הועדה אסירת תודה לממשלת קנדה שעומדת לצידה של ישראל בזירה הבינלאומית, ולראש הממשלה שלכם אשר מדבר בצורה ברורה וחזקה נגד אנטישמיות ונגד ה-BDS כפי שמתבטא בחוק שהעברתם בפרלמנט שלכם נגד BDS.

אברהם נגוסה: הזכרת את מבקשי המקלט, ולמרות שהוועדה זו אינה מתעסקת בנושא הזה, אנחנו נעביר את הדברים לוועדה שמטפלת בנושא כך שהנושא יטופל.

אברהם נגוסה: נקודה נוספת שארצה להעלות היא שהוועדה הזאת חושבת שחשוב מאד ללמד את הדור הצעיר את הקשר ההיסטורי בין שתי המדינות.

אברהם נגוסה: אנחנו גם אסירי תודה לחברת הכנסת דר' ענת ברקו שלוקחת על עצמה לחזק את הקשר בין שתי המדינות באגודת הידידות הבין-פרלמנטרית.

אברהם נגוסה: אנחנו אסירי תודה לכולכם, למשרד החוץ ולארגונים אחרים אשר עושים עבודה נפלאה לחיזוק הקשר בין שתי המדינות ולרווחתן.

אברהם נגוסה: תודה שבאתם, הדיון הזה תם ונשלם, הישיבה נעולה.