ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 327, 2018-07-04 09:33

טלי פלוסקוב: היום 4 ביולי 2018 השעה 9:33.

טלי פלוסקוב: אני פותחת את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

טלי פלוסקוב: בוקר טוב למנהלת הוועדה אנחנו מאחלים הצלחה למנהלת החדשה שנכנסה ממש בימים אלה לתפקיד.

טלי פלוסקוב: בוקר טוב לחברת הכנסת קסניה סבטלובה, לנציגות של משרד החוץ שלנו, הביטוח הלאומי, שגרירות רוסיה בישראל והציבור שהגיע אלינו לדיון.

טלי פלוסקוב: הדיון הזה מתקיים בעקבות בקשתה של חברת הכנסת קסניה סבטלובה, הנושא מוכר לנו טוב מאוד, כבר דנו בנושא הזה לפני כשנה, עוד לפני שבכלל היו מקבלים פניות מאנשים.

טלי פלוסקוב: אני אישית ביקרתי במוסד לביטוח לאומי וראיתי את המרכזים וראיתי התארגנות של הביטוח הלאומי לנושא הזה, אבל לצערי הרב אנחנו היום נמצאים במצב – בכל אופן זה מה שאנחנו שומעים מהציבור, וזה הדבר שנותן ציון כזה או אחר לעבודה שאנחנו עושים בארץ בנושא, ולצערי הרב המספרים שיש לנו הם לא מספרים מרגיעים ולצערי הרב גם כשאנחנו עושים בדיקה קצת יותר מעמיקה, מצד אחד אנחנו רואים שהתקינות של המסמכים לא נכונה וזה אומר שהפקידים בביטוח הלאומי לא נתנו מספיק תשומת לב, הבנתי שהיו מספר מסמכים, יש לי מספרים מדויקים, אני פשוט לא רוצה להעלות אותם, שביטוח לאומי פשוט שכח לשים חותמת על זה שהם קיבלו והנתונים נכונים, אבל הבנתי שזה תוקן די מהר.

טלי פלוסקוב: דבר שני, הבנתי שהיו הרבה מסמכים שהיו תקועים במעבר הגבול משום מה.

טלי פלוסקוב: מטרת הדיון היום היא קודם כל לשמוע את הנתונים המעודכנים, כי נתונים שיש לי כרגע הם קצת ישנים, הנתון שיש לי בעצם שהוגשו כ-17,000 בקשות, כ-1,300 קיבלו אישור חיובי, 277 תשובה שלילית.

טלי פלוסקוב: זה העדכונים האחרונים.

שלומית אבינח: זה הנתון האחרון שהגיע.

טלי פלוסקוב: כן אני יודעת.

טלי פלוסקוב: כרגע מביטוח לאומי בכל אופן, 18,040 תביעות לתשלומי פנסיה.

טלי פלוסקוב: אני אומרת בכללי, אם את רוצה כמובן תיכנסי יותר לעומק.

טלי פלוסקוב: מה אנחנו מבינים פה?

טלי פלוסקוב: כי אנחנו מדברים על פנסיה בגובה של 70 דולר מקסימום, זה הנתון שיש לנו, אני אשמח לשמוע מנציגי רוסיה מספרים יותר מדויקים.

טלי פלוסקוב: ומה זה 70 דולר, אני אומרת לאנשים האלה שאנחנו מדברים עליהם, 70 דולר זה הרבה כסף.

טלי פלוסקוב: רובם של האנשים הם כאלה שחיים מתחת לקו העוני, זה אנשים שמקבלים השלמת הכנסה ממדינת ישראל ולכן כל שקל עבורם זה תוספת ללחיות בכבוד ואנחנו צריכים לעשות כולנו ביחד כך שאת 70 הדולר האלה שהם באמת לאנשים שמגיע להם, הם נתנו חלק מאוד גדול מחייהם לטובת המדינה שהם נולדו בה והמדינה הזאת גם מצד אחד כדי להעריך את האנשים האלה, גם מצד שני כי מגיע להם, צריכים לתת להם את מה שמגיע להם.

טלי פלוסקוב: אני מאוד אשמח גם שמדינות אחרות, אגב, הרבה מדינות מחכות לתוצאה של המהלך הזה ואני מקווה מאוד שבתקווה והתהליך הזה יצליח, אנחנו נוכל גם להרחיב את המדינות שישלמו פנסיה לאזרחי מדינת ישראל שעבדו באותן מדינות.

טלי פלוסקוב: אני אתן לקסניה, ביקשת קצת להעמיק.

קסניה סבטלובה: יוזמת הדיון.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

קסניה סבטלובה: בוקר טוב לכולם.

קסניה סבטלובה: אנחנו שוב נפגשים ודנים בנושא הזה של פנסיות שמגיעות בזכות ולא בחסד לאותם עולים שעלו מתחומי הפדרציה הרוסית או ברית המועצות ועבדו בתחומי רוסיה ומגיע להם לקבל את הפנסיה שלהם כי הם עבדו שם שנים רבות, ואני רוצה להתחיל מרגע משמח מאוד שאז ראש הממשלה מכריז בחגיגיות לפני כשנתיים, זה היה בערב נובי גוד, הוא הכריז על כך שהפתרון הזה, הסוגיה הזאת נפתרה, מצוקה של הרבה מאוד שנים הגיעה לסופה ואנחנו כולנו שמחנו יחד איתו, כי אנחנו יודעים עד כמה החיים לאזרחים מבוגרים במדינת ישראל לא קלים, עד כמה המצוקה הכספית היא קשה, ואנחנו גם יודעים שרוב רובם של אזרחים עניים, קשישים עניים שחיים מתחת לקו העוני, רוב רובם עולים ממדינות חבר העמים.

קסניה סבטלובה: אז נכון שפנסיה מרוסיה זה לא תרופה שעונה עכשיו על כל הסוגיות ועל כל הבעיות ועל כל המצוקות, אבל בהחלט כפי שאמרה חברתי טלי פלוסקוב, כל שקל נחשב, ואנשים שנאבקים למען הישרדות בוודאי ובוודאי הסכומים האלה שמצטברים בסופו של דבר, בסוף השנה הם מצטברים לאיזה שהוא סכום שאפשר ללכת לעשות טיפולי שיניים, אפשר לקנות משקפיים, אפשר לבזבז על כל מטרה שהיא.

קסניה סבטלובה: כמובן שהכסף הזה חשוב מאוד.

קסניה סבטלובה: אז בואו נעבור קצת על השתלשלות העניינים כדי להבין איך הגענו עד הלום, שאנחנו נמצאים במצב שבו רוב הבקשות עדיין לא נענו ולא אושרו ואנשים גם מתבשרים על כך שהמסמכים שלהם אולי הלכו לאיבוד, תקועים במכס, הלכו לאיבוד, ובכל אופן הם עדיין לא מקבלים כלום.

קסניה סבטלובה: אז ב-2016 במוסקבה נחתמת האמנה בדבר שיתוף פעולה בין רוסיה לישראל בתחום הפנסיות.

קסניה סבטלובה: יולי 2017 נחתם פרוטוקול לאמנה שמפרט כיצד הדברים יעבדו בפועל, בין השאר לוגיסטיקת תשלומי הפנסיה לאזרחי ישראל שעלו מרוסיה וגרו שם לפני התפרקות ברית המועצות, שזה בערך 70 דולר, יש סכומים קצת יותר גדולים אבל לא בצורה משמעותית.

קסניה סבטלובה: מי שאמון בשני הצדדים, בצד הישראלי זה המוסד לביטוח לאומי, בצד הרוסי זה קרן הפנסיות הרוסית.

קסניה סבטלובה: באוקטובר 2017 האמנה נכנסת לתוקף וב-1 לאוקטובר ישראלים ותיקים מתחילים להגיש את המסמכים לביטוח הלאומי, שאמור היה להעביר את הבקשות לקרן הפנסיות הרוסית, שמצידה התחייבה לטפל בפניות, שימו לב, עד שלושה חודשים.

קסניה סבטלובה: זה מיום הפניה לביטוח הלאומי.

קסניה סבטלובה: כלומר אנשים שפנו באוקטובר 2017 כבר היו אמורים להתחיל לקבל את התשלומים שלהם כבר מינואר 2018.

קסניה סבטלובה: אנחנו נמצאים עכשיו בחודש יולי, להזכירכם, אז בפברואר גג הכסף הזה כבר היה אמור - - - כן, זו ההתחייבות הדו צדדית.

קסניה סבטלובה: זה התחייבות בין הצדדים שהתפרסמה בתקשורת וזה לא סוד או משהו כזה, הנתונים האלה הם גלויים.

קסניה סבטלובה: המוסד לביטוח לאומי מפרסם כי נכון לינואר 2018 ועכשיו כמובן יש נתונים מעודכנים, הוגשו כבר 17,650 בקשות.

קסניה סבטלובה: זה גדל ב-1,000, אבל עדיין אנחנו מדברים על סכומים יחסית גבוהים.

קסניה סבטלובה: עד חודש אפריל 2018 אושרו 442 בקשות בלבד.

קסניה סבטלובה: מהשגרירות הרוסית נמסר לנו כי התקבלו בקרן הפנסיה הרוסית 11,206 פניות, נכון לחודש מאי 2018.

קסניה סבטלובה: איפה עוד 6,000 פניות נמצאות?

קסניה סבטלובה: מה קורה איתן?

קסניה סבטלובה: במוסד לביטוח לאומי טוענים כי הקופסאות עם המסמכים נשלחו באותה דרך כמו שאר המסמכים, בקרן הפנסיה הרוסית טוענים שכלל לא התקבלו שם וכמובן יש לנו גם פניות שהוחזרו מרוסיה לישראל כי הייתה חסרה חותמת או חתימה של פקידי ביטוח לאומי, אנחנו מקווים שהדברים האלה תוקנו.

קסניה סבטלובה: אנחנו מקבלים מדי יום, חברי הכנסת דוברי הרוסית, אנחנו מקבלים מדי יום פניות של אזרחים מודאגים שרוצים כבר לדעת מתי הם יקבלו את הכסף הזה שכנראה, רטרואקטיבית, המילה הזאת לא עובדת כאשר צריך לשלם חשבון חשמל או חשבון מים.

קסניה סבטלובה: אי אפשר לבוא לפקיד ברשות החשמל ולהגיד לו "תשמע, הפנסיה מגיעה לי רטרואקטיבית עוד שמונה חודשים אז אני אשלם לכם את החוב כשהיא תגיע".

קסניה סבטלובה: אפשר לשלם אותו רק היום.

קסניה סבטלובה: אז אנשים שכבר תכננו וכלכלו את הצעדים שלהם כי הם ידעו שהם יקבלו את הכסף הזה, כרגע הם נותרים ללא כלום.

קסניה סבטלובה: אנחנו היום יוזמים את הדיון הזה כדי להבין מתי הכסף יועבר, מתי יטופלו כל הבקשות, מה עלה בגורלן של אותן הבקשות שלא הגיעו ליעדן, ומתי הן יגיעו ונשמח לתשובות, גם מביטוח לאומי וגם מהדוברים המכובדים של השגרירות הרוסית.

קסניה סבטלובה: תודה.

טלי פלוסקוב: תודה לחברת הכנסת קסניה סבטלובה, אני שוב לפרוטוקול רוצה להקריא את הנתונים המעודכנים ביותר שנמסרו מעו"ד עמוס רוזנצוייג.

טלי פלוסקוב: עד כה הוגשו למוסד לביטוח לאומי 18,040 תביעות לתשלומי פנסיה מרוסיה.

טלי פלוסקוב: מתוכן אושרו כנתקבלו על ידי המוסדות ברוסיה 17,523 תביעות.

טלי פלוסקוב: עדיין יש פער של 500 שאני לא יודעת איפה הוא אבל 17,000, לעומת 11,000 שהיה שם.

טלי פלוסקוב: לאחר בחינת התביעות הוחזרו כ-4,000 תביעות להשלמת מסמכים ופרטים כאשר כ-3,500 כבר נשלחו חזרה לרוסיה לאחר תיקון והשלמת המבוקש.

עמוס רוזנצויג: אולי רק להשלים את הנתונים, חשוב להזכיר, דווקא להתחיל מהסוף שהוא סוף עם נתונים חיוביים יותר, הנתונים מרוסיה לגבי אישור זכאות מגיעים על בסיס רבעוני, הם לא מגיעים באופן שוטף אלא מדי רבעון.

עמוס רוזנצויג: ברבעון הראשון, שזה היה בעצם הפעם הראשונה שנשלחו בקשות והתקבלו אישורים, אושרו כ-440 בקשות.

עמוס רוזנצויג: ברבעון השני שתחילתו בחודש יולי כבר נמסר לנו שאושרו 3,400 בקשות.

עמוס רוזנצויג: זאת אומרת במצטבר עד היום - - -

שלומית אבינח: אושרו בקשות לקבלת כסף?

עמוס רוזנצויג: זכאות.

עמוס רוזנצויג: כשהזכאות הזאת, אנחנו מקבלים אותה באמצעות קובץ שהוא קובץ תשלומים, הוא מגיע כתשלום אחד שאנחנו מפזרים אותו לאנשים, אבל פה יש את אישורי הזכאות לכלל האנשים.

עמוס רוזנצויג: יש סכום גלובלי וזכאות של כל אדם.

טלי פלוסקוב: רגע, אני רוצה לשאול.

טלי פלוסקוב: יש פה שאלה באמת נכונה.

טלי פלוסקוב: ברגע שאתם מקבלים את הקובץ אתם כבר מעבירים את הכסף לאנשים?

עמוס רוזנצויג: במיידי.

עמוס רוזנצויג: כן.

עמוס רוזנצויג: אנחנו עושים הפצה.

טלי פלוסקוב: וזה רטרו מתאריך הגשת הבקשה?

עמוס רוזנצויג: תיכף אגיע לשאלת הרטרו - - -

טלי פלוסקוב: לפי מה שאתה אומר, סדר גודל של 3,500 איש כבר מקבלים את הקצבה?

עמוס רוזנצויג: 3,400 אנשים מקבלם, אושרו לקבלת קצבה והקצבה שמשולמת להם, נכון אמרת, משולמת להם מיום הגשת התביעה.

עמוס רוזנצויג: זאת אומרת אם הגישו באפריל או הגישו בנובמבר, כמובן הגישו לא באופן סתמי אלא הגישו תביעה שהיא חזקה ומבוססת, כי יכול מישהו להגיש תביעה שאין בה את האסמכתא הדרושה לכך שהוא עבד, מקומות עבודה וכולי, אין בה את האסמכתאות לתקופת העבודה שלו, לא יכירו לו.

עמוס רוזנצויג: אבל אם הוא יגיש באופן סדיר את המסמכים יכירו לו מיום ההגשה למוסד לביטוח לאומי בארץ תשלום, וזו המשמעות הרטרואקטיבית.

עמוס רוזנצויג: אם אני מסכם את הסך הכל, אז הסך הכל שאושרו זה 3,800 זכאים מתוך סך כל האנשים שהגישו, 18,000, בסך הכל 700 נדחו.

עמוס רוזנצויג: אם אני עושה נכון את החשבון של 12% בערך של אנשים שנדחו ונאמר להם שאין להם זכאות, לגבי שאר הגורמים שעדיין לא קיבלנו את התשובה, זה נעשה בתהליך.

עמוס רוזנצויג: אז לגבי ההערה, קודם כל מרבית הבקשות התקבלו, חסר חתימה או חסר חותמת וכולי, כל השינויים הבירוקרטיים והפקידותיים האלה שהיו דרישות, אגב, זה לא שלא הייתה חתימה, הייתה חותמת של הפקיד, אבל הם ביקשו פרוצדורה מסוימת, שבנוסף לחתימה תהיה גם חותמת, דרישות ספציפיות, הייתה פה משלחת מרוסיה, היא הסבירה בדיוק מה הם מבקשים ברמה הבירוקרטית כדי שהטופס יניח את דעתם, אז התיקונים האלה נעשו כפי שראיתם, הייתה היערכות מסיבית, בכל סניפי המוסד לביטוח לאומי.

טלי פלוסקוב: שאלה לי אליך, ה-700 שנדחו, האם אתם יודעים מה הסיבות לדחייה ואם אנחנו עוזרים לאנשים כן לעשות בקשה חוזרת או לעזור להם כן להגיש?

עמוס רוזנצויג: אני אגיד שכבר כשהייתה פה המשלחת, הם באו ואמרו שהם גם לגבי אלה שנדחו, או לגבי אלה שלא הגישו מספיק פרטים הם עושים תהליך שנקרא תהליך של מיצוי זכויות, הם מנחים מה יש לעשות כדי להשלים את הפרטים החסרים, הם מציינים את זה - - -

טלי פלוסקוב: מי זה הם?

עמוס רוזנצויג: הקרן הרוסית.

עמוס רוזנצויג: כי בסך הכל קביעת הזכאות נעשית על ידי הקרן הרוסית.

עמוס רוזנצויג: הם צריכים לוודא שהנתונים שנמסרו הם אותנטיים, גם לגבי תקופת העבודה, גם לגבי מקומות העבודה, גם לגבי שיעור ההשתכרות, והם אלה שנותנים את הפרטים החסרים - - -

טלי פלוסקוב: זאת אומרת אתם כבר לא עושים שום דבר בשביל האנשים האלה, אתם כבר סומכים על הצד הרוסי שהם יעשו את המשך העבודה?

עמוס רוזנצויג: בהתאם לאמנה, הזכאות, היקף הזכאות נקבע על ידי הצד המשלם.

טלי פלוסקוב: זה ברור לי, אבל יכול להיות שאדם לא מילא משהו כי הוא לא ידע, השאלה אם אתם ממשיכים ללוות את אותו אדם בתהליך כדי שהוא כן בסוף יגיע למיצוי זכויות.

עמוס רוזנצויג: תלוי מה הדחיה.

עמוס רוזנצויג: למשל היו מספר די ניכר של בקשות של אנשים שלא עבדו ברוסיה, עבדו במולדובה, עבדו באוקראינה, ולכן הם נדחו.

טלי פלוסקוב: זה בסדר - - -

עמוס רוזנצויג: אז בדבר הזה התשובה היא ברורה.

עמוס רוזנצויג: יש מקומות שבהם אנשים מתבקשים לתת פירוט יתר לגבי מקום העבודה, ואין להם אפשרות או לא הצליחו לאתר את פנקס העבודה והם צריכים עזרה מול הארכיון ודברים כאלה, בדברים האלה אנחנו כן עוזרים להם, אומרים להם "תשמעו, אפשר לבקש בערוץ כזה או בערוץ אחר את הפרטים החסרים".

טלי פלוסקוב: אז במקרה כזה אתם כן ממשיכים ללוות את הבנאדם, זה חשוב מאוד.

עמוס רוזנצויג: כן.

עמוס רוזנצויג: בהחלט.

קסניה סבטלובה: רציתי לשאול אותך לגבי אותן הבקשות שהוגשו כבר בחודש אוקטובר, נובמבר, דצמבר, אנשים אומרים שהם לא מקבלים מענה מכם.

קסניה סבטלובה: זאת אומרת אתם עונים כשמתקשרים ומבררים, קודם כל אי אפשר כמעט להתקשר לביטוח לאומי, אבל כשכבר עונים אומרים ש"אין שום מידע לגבי זה ותמתינו בסבלנות".

קסניה סבטלובה: אז מה המערך של הבדיקה, איפה הדברים עומדים, כי הרי מישהו שהגיש באותו זמן עם מישהו אחר, ששניהם הגישו בחודש אוקטובר, אחד קיבל ואחד לא קיבל, מה המעמד וכיצד בעצם המנגנון הזה עובד כי אנשים מבוגרים, צריכים לדעת שהם יכולים לקבל מענה, הם יכולים להמתין, אבל צריכים לדעת למה ומה התהליך בדיוק.

טלי פלוסקוב: מישהו צריך באמת ללוות אותם כדי להסביר להם מה בדיוק הם צריכים להשלים.

טלי פלוסקוב: כי תבינו, אנחנו מדברים פה על אנשים ש- - -

קסניה סבטלובה: אולי יש משהו באינטרנט אבל אתם יודעים שאנשים בקטגוריה הזאת לא בדיוק משתמשי אינטרנט.

עמוס רוזנצויג: לגבי פניות, בחלק גדול מהסניפים נשארו עדיין הפקידים הייעודיים עם דלפקים ייעודיים שמטפלים באמנת רוסיה וביישום שלה.

עמוס רוזנצויג: כמובן שאפשר גם לקבל תשובות מהמוקד, אני לא כל כך מקבל את זה שאי אפשר להגיע למוסד לביטוח לאומי.

עמוס רוזנצויג: אבל בהחלט יכול להיות שחלק מהבקשות נענו וחלק לא נענו, לא לפי סדר הגשתן.

עמוס רוזנצויג: ההתנהלות היא התנהלות לפי ההתנהלות של הקרן ברוסיה, היו, כפי שאנחנו יודעים, חלק מהבקשות שעוכבו במכס, נכנסו או לא נכנסו ויכול להיות שזה שיבש את הסדר.

עמוס רוזנצויג: אנחנו לא יכולים להבטיח שזה באמת הולך לפי סדר כרונולוגי של תאריך ההגשה.

עמוס רוזנצויג: הרעיון המרכזי - - -

קסניה סבטלובה: זה בדיוק אני שואלת, האם אתם יכולים ליצור מנגנון משותף עם הקרן הרוסית, כי בסך הכל אנחנו לא מדברים פה על מאות אלפים.

קסניה סבטלובה: אתה יודע, חלק כבר נענו ואנחנו מדברים פה על כמה אלפים שזה מספר מכובד, אבל עדיין, ומגיע לאנשים האלה לדעת.

קסניה סבטלובה: הם הגישו מסמכים, מה התהליך של הבדיקה ומה צפוי להם, למה הם ממתינים.

טלי פלוסקוב: שאלה נוספת, האם הצבתם לעצמכם יעד, מה הצפי שלכם לסיים את הטיפול בבקשות האלה?

עמוס רוזנצויג: בואי נאמר ככה, קודם כל אנחנו כבר רואים שאחרי הגל הראשוני שצפינו שיהיה גל ראשוני, כיום יש התמתנות גדולה מאוד ברצף הבקשות.

טלי פלוסקוב: כי זה לא מספיק רק להגיש בקשה.

טלי פלוסקוב: להגיש בקשה זה דבר של עשר דקות ישיבה, השאלה היא איך אתם מלווים, מה התהליך.

קסניה סבטלובה: נגיד יום שלם - - -

טלי פלוסקוב: לא חשוב.

טלי פלוסקוב: יום אחד, בסדר.

טלי פלוסקוב: אחר כך צריך ללוות ולראות שהבקשה הזאת הגיעה ל- - - ושהקשיש יתחיל לקבל את הפנסיה.

טלי פלוסקוב: זה מה שאני רוצה שתמשיכו לעשות.

עמוס רוזנצויג: יש לנו קשרי עבודה גם בוועדה המשותפת, מלווה אותנו גם משרד החוץ שמיוצג - - -, יש קשרי עבודה שוטפים.

עמוס רוזנצויג: אבל צריך לזכור שהגל הראשון שזו המסה הגדולה מאוד של הבקשות שהופנו לקרן הרוסית, שלפי מה שהם מוסרים בנתונים שלהם זה חסר תקדים.

קריאה: זה ה-18,000.

עמוס רוזנצויג: כן.

עמוס רוזנצויג: שזה חסר תקדים מבחינת סך כל הבקשות שהם קיבלו מכל מדינות העולם, נתח מאוד משמעותי.

עמוס רוזנצויג: אז זה פעולה שאני מניח שתיקח, ואנחנו רואים לפי הקצב שכבר הם עונים היום - - -

קסניה סבטלובה: אנחנו כבר נושקים לשנה מאז תחילת ההגשות הראשונות באוקטובר.

קסניה סבטלובה: אז כבר אנחנו ביולי.

טלי פלוסקוב: זה נכון, ודבר נוסף שמאוד- - - אל תשכח שאנחנו מדברים על אנשים מבוגרים מאוד, עבורם הזמן הוא קריטי.

טלי פלוסקוב: יהיו אנשים שפשוט לא יזכו ונורא נורא חבל.

עמוס רוזנצויג: קודם כל אני מאחל שכולם יזכו ושיזכו לאריכות ימים.

טלי פלוסקוב: גם אנחנו, אבל ברור לכולנו שפה צריך לפעול בקצב הרבה יותר גבוה מאשר עוד בקשה אחרת.

טלי פלוסקוב: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.

עמוס רוזנצויג: בעניין הזה יכול להיות ששווה להפנות קריאה לקרן הפנסיה הרוסית שתוכל, אם היא תוכל להקדיש עוד משאבים כדי לטפל ביותר בקשות.

עמוס רוזנצויג: בוא נאמר, ההתקדמות המסיבית והמאוד דרמטית נעשתה, עכשיו בימים אלה שהקובץ השני מכיל 3,000 זכאויות שזו כמות אדירה, גם מבחינתנו.

קסניה סבטלובה: אנחנו לא מנסים לגמד את זה ש-3,000 ישראלים יקבלו עכשיו את מה שמגיע להם, שכבר מזמן מגיע להם, ויופי שהם יקבלו את זה, אבל עדיין, הגיל הממוצע של אלה שפנו אליכם עומד על 80 פלוס.

קסניה סבטלובה: בגלל זה אנחנו צריכים לדעת שיהיה מנגנון יעיל לבדיקה, זה מה שאני רוצה שאולי גם נבקש בסופו של דבר, איזו שהיא החלטה משותפת של שני הגופים שאמונים, שיהיה מנגנון מעקב.

קסניה סבטלובה: אולי הבקשה הלכה לאיבוד, אולי נתקעה, אולי זה, אבל את יודעת, עברה כמעט שנה.

עמוס רוזנצויג: כבר אני אגיד שהביקור האחרון של המשלחת הרוסית בארץ שהוא היה ברמה הטכנית ליישר את ההדורים כדי שלא יוחזרו בקשות על סעיף טכני.

עמוס רוזנצויג: חותמת ברובריקה הזאת או משבצת כזאת - - -

טלי פלוסקוב: פתרנו את הבעיה, הבנו, שמענו - - -

עמוס רוזנצויג: וזאת הייתה התקדמות משמעותית.

טלי פלוסקוב: נמצאים איתנו פה שמונה אזרחים ותיקים שזכאים לפנסיה מרוסיה והבנתי שמתוך שמונה רק אחת זכתה לפנסיה.

טלי פלוסקוב: אז אני אבקש מנציגת הקבוצה הזאת אמיליה, לספר לנו מה החוויות שאתם מתמודדים איתן, מה אנחנו יכולים לעזור, ואחר כך כמובן אני אבקש - - -

אמיליה לרין: אני מארגון אנשים שהיו במצור בלנינגרד.

אמיליה לרין: זה מאוד חשוב, אני מאוד מודה שהיום אנחנו פעם ראשונה משתתפים בנושא הזה, משתמשים בכנסת ואני מאוד מודה לכם, גם טלי, גם קסניה שארגנתן את הנושא בגלל שהנושא מאוד חשוב ומאוד דחוף.

אמיליה לרין: מה שאני רוצה לציין, דבר ראשון, דיברו על פנסיה.

אמיליה לרין: אנחנו לא מדברים על פנסיה בגלל שמדובר על אנשים שאין לאנשים האלה אזרחות רוסית.

אמיליה לרין: אלה אנשים שהגיעו לארץ לפני 1992 וכמעט 30 שנה אנחנו מדברים על פנסיה מרוסיה, רצינו לקבל אזרחות וטלי מאוד ערה בנושא הזה, אבל לא הצלחנו.

טלי פלוסקוב: אזרחות חוזרת, לצערי קיבלנו סירוב.

טלי פלוסקוב: נציגי השגרירות שנמצאים פה.

קסניה סבטלובה: לפרוטוקול, מדובר באנשים שנאלצו לוותר על האזרחות, הם לא ויתרו בצורה וולונטרית.

טלי פלוסקוב: כדי לעלות לארץ הם היו צריכים.

טלי פלוסקוב: כולל אנחנו.

טלי פלוסקוב: אני עליתי ב-1991, שילמתי 700 רובל שזה המון כסף וויתרתי על האזרחות שלי כדי שאוכל לעלות ארצה.

טלי פלוסקוב: זה מה שהיה.

אמיליה לרין: ובמיוחד אנשים שבאו לפה מלנינגרד אנחנו עדיין שומרים על הקשר עם העיר שלנו ומאוד מאוד שמחים שיש לנו אפשרות לשמור על הקשר.

אמיליה לרין: עכשיו לנושא שאנחנו רוצים לדבר עליו.

אמיליה לרין: דבר ראשון, מה ששמענו מעמוס רוזנצוייג מאוד מעניין אבל זה לא נכון כל מה שסיפרת לנו.

אמיליה לרין: אנחנו כולם, כל מי שכאילו בתהליך לקבל פנסיה קיבלנו מכתב, המכתב אצלי ואתה יכול לראות אותו, כתוב שבגלל שביטוח לאומי שלנו לא עשה נכון את כל המסמכים, זה מסמכים מאוד חשובים, מסמכים שעולה לנו כסף, זה פנקס עבודה, זה שכר שלנו כל החיים שעבדנו, זה רוב האנשים שעבדו ברוסיה 30 שנים ויותר, ומאוד חשובים לנו כל המסמכים האלה, ואפילו באתי אישית לביטוח לאומי, הבאתי ארבעה מסמכים מהמשפחה בגלל ששלושה נכים במשפחה, הבאתי את המסמכים וקיבלתי אותו דבר, שכל המסמכים ששלחו לרוסיה ביטוח לאומי לא עשה נכון.

אמיליה לרין: שם חותמת ואין חתימה.

אמיליה לרין: אני עבדתי כל החיים בארץ במשרד ממשלתי, משרד הכלכלה, אמרתי שלא שמים חותמת בלי חתימה.

אמיליה לרין: הוא אמר "רוסיה אמרה לנו לשים רק חותמת".

אמיליה לרין: עכשיו אנחנו רואים במכתב, אם היה נכון כל המסמכים, לא צריכים ברוסיה לשלוח כל המסמכים שלנו, גם תעודת עבודה, גם תעודת אוניברסיטה, גם תעודת תואר שלישי, נישואין וכל הדברים האלה, למוסדות ברוסיה.

אמיליה לרין: עבר המון המון זמן וברוסיה אנחנו יודעים שמרגע שאמרו שמקבלים את המסמכים שלנו, צריך רק שלושה חודשים ונותנים פנסיה.

אמיליה לרין: קיבלו מסמכים, לא קיבלו, לא מעניין ברוסיה.

אמיליה לרין: רוב המוסדות עד 30 שנה שאנחנו פה לא נמצאים בכלל ברוסיה ואדם שיושב פה קיבל 30 דולר רק בגלל שחלק מהמוסדות שבהן הוא עבד ברוסיה לא נמצאים והיא קיבלה רק חלק מהפנסיה.

אמיליה לרין: זה לא פנסיה, זה סכום סוציאלי, כמו שאמרו, 70 דולר, 30 דולר ועד 100 דולר.

אמיליה לרין: דבר מאוד חשוב, שברגע שאנשים הביאו מסמכים באוקטובר והתחלנו לשאול בביטוח לאומי מה המצב מה-1 לינואר, רוב האנשים ששלחו מסמכים באוקטובר עד מאי - - - לא קיבלו אינפורמציה איפה המסמכים ורק תשובה אחת, "אנחנו שלחנו את המסמכים.

אמיליה לרין: זה נושא ברוסיה" רוסיה אומרת ש"לא קיבלנו מסמכים".

אמיליה לרין: אנחנו באים ואומרים, אין מסמכים, אתם צריכים לעשות משהו.

אמיליה לרין: כבר עברה חצי שנה, שבעה חודשים, אף אחד לא קיבל תשובה איפה המסמכים שלו פה בביטוח לאומי.

אמיליה לרין: אפילו נותנים לנו דלת, פותחים ואומרים "אין סיבה לדבר, לכו מפה" ככה מקבלים אנשים שגרים פה שלושים שנה, לא חשוב איזה תואר, איזה בנאדם איזה גיל, איזה נכות יש לו.

אמיליה לרין: היו אנשים בביטוח לאומי שכשאומרים שהם יכולים כאילו להעלות שאלות.

אמיליה לרין: אני שאלתי "תגיד לי יש לי במשפחה שלושה נכים, במסמכים שמילאנו כתוב שלנכה כדאי למלא עוד מסמך.

אמיליה לרין: כדאי למלא לנו את המסמכים?

אמיליה לרין: נכים בארץ" אמרו "כן כן בוודאי".

אמיליה לרין: נסענו לעורך דין, שילמנו כסף, שלחו את המסמכים ורוסיה אומרת "אנחנו נותנים רק לבנאדם שקיבל נכות רק ברוסיה" זה דבר ראשון.

אמיליה לרין: דבר שני, מה שאני רוצה להגיד שלאנשים כבר איבדו את הסבלנות מלקבל איזו אינפורמציה, אנשים מרחובות, פנו בזמן שהיה קו ישיר עם פוטין, שאלו את פוטין "מתי אנחנו יכולים לקבל את הפנסיה מרוסיה" עדיין לא קיבלנו תשובה מתי, אבל עכשיו לאט לאט התחלנו לקבל אינפורמציה כאילו שהם פנו באוקטובר, התחלנו לקבל תשובה שהמסמכים נמצאים במוסקבה.

אמיליה לרין: ברוך השם שהמסמכים נמצאים במוסקבה, עוד חצי שנה אולי הם מקבלים.

אמיליה לרין: גם יש מקרים לדוגמה, ביטוח לאומי מקבל מכתב מרוסיה שצריכים לקבל עוד אינפורמציה על בנאדם.

אמיליה לרין: לדוגמה, במשפחה שלי איפה היה מוצב בצבא, איפה לקחו את בעלי לצבא.

אמיליה לרין: קיבלו את המכתב בפברואר, בסוף מאי, שהם יודעים שרק שלושה חודשים, בסוף מאי קיבלנו צלצול מראשון ושואלים את בעלי "אתה צריך עכשיו לשלוח לנו מכתב איפה אתה היית בצבא וכל זה" כבר אין סיבה, בגלל שרק שלושה חודשים וכבר נתנו לו איזו פנסיה.

אמיליה לרין: אבל ברוסיה כשנותנים פנסיה, יש מצב שצריכים חוץ משכר עבודה, גם ותק מאוד מאוד חשוב שהיה לבנאדם וגם הצבא נמצא בוותק, אבל זה כבר מאוחר.

אמיליה לרין: וכל הדברים האלה מאוד חשובים.

אמיליה לרין: חוץ מזה, אתם יודעים שרוב האנשים בגיל שלנו מקבלים חוץ מקצבת זקנה תוספת השלמת הכנסה.

אמיליה לרין: אנשים לא יודעים, כדאי לפנות למסמכים לפנסיה, איך יוצא במצב שיש לכם חוץ מקצבת זקנה השלמת הכנסה - - -

קסניה סבטלובה: האם יקזזו.

קסניה סבטלובה: אנחנו נשמח לשמוע מנציג - - -

אמיליה לרין: כן.

אמיליה לרין: מאיזה סכום אפשר.

אמיליה לרין: עכשיו אנחנו שמענו את המספרים, אני לא רוצה לחזור, המספרים מדברים בעד עצמם.

אמיליה לרין: אתמול התקשר אדם בגיל 92 והוא אמר "כבר אין כוח ועוד מעט אני חולה ואני לא מקבל" אני כתבתי מכתב למדבדב ומחכה לתשובה.

אמיליה לרין: עד איזה זמן אנחנו פונים שאנחנו גרים בארץ, אנחנו רוצים לקבל תשובה מביטוח לאומי, מספיק לנו.

טלי פלוסקוב: תודה רבה אמיליה.

טלי פלוסקוב: שמחתי מאוד שניתנה פה לאמיליה הזדמנות לשתף אתכם בחוויות שהן עוברות בתהליך קבלת הפנסיה.

טלי פלוסקוב: זה היה צריך להיות הרבה יותר פשוט, זה היה צריך להיות הרבה יותר קל.

טלי פלוסקוב: אני לא מאשימה רק את הצד הישראלי, אבל גם.

טלי פלוסקוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב, הנוכחות של חברי הכנסת מדברת על כך על כמה פניות רבות אנחנו מקבלים מאנשים ושאלות רבות שמגיעות אלינו ולא תמיד יש לנו את התשובות.

טלי פלוסקוב: השאלה שנשאלה כאן ואני אשמח לקבל ממך תשובה, האם הכנסה מהפנסיה תיחשב כהכנסה לצורך חישוב השלמת הכנסה.

קסניה סבטלובה: ואז יקזזו בעצם את הסכום הזה מהשלמת ההכנסה ואז לא עשינו כלום.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: אם זה עובר את הסכום.

עמוס רוזנצויג: באופן עקרוני בהתאם לחוק תשלומי פנסיה ממדינת חוץ אינם מקוזזים מהשלמת הכנסה של קיצבת זקנה.

עמוס רוזנצויג: לא מקוזזים.

עמוס רוזנצויג: יכול בהחלט להיות מצב שהתושב בארץ יש לו קצבת זקנה בארץ, יש לו השלמת הכנסה בארץ ויש לו הכנסה נוספת מפנסיה שלא במסגרת העבודה שלו, זאת אומרת יש לו כבר שלושה מקורות.

עמוס רוזנצויג: ואז אם הוא עובר את הסכום - - -

טלי פלוסקוב: לא הבנתי מה הראשון אמרת - - -

עמוס רוזנצויג: יש קצבת זקנה ויש השלמת הכנסה.

טלי פלוסקוב: זה משהו אחר.

טלי פלוסקוב: זה אנחנו לא - - -

עמוס רוזנצויג: אם יש לו הכנסה נוספת - - -

קסניה סבטלובה: נגיד פנסיה.

עמוס רוזנצויג: לא רק שהוא עובד אלא הוא מקבל פנסיה פרטית, נקרא לזה כך, במקרה הזה עושים את החשבון ואז יכול להיות - - - אם אני לא טועה, מעל 1,200.

טלי פלוסקוב: לא, כי הוא לא מגיע לסכום.

טלי פלוסקוב: יש סכום מסוים - - -

יואל רזבוזוב: פנסיה מארץ המוצא לא - - -

עמוס רוזנצויג: היא לא מגיעה לזה, כי הסכום לקיזוז הוא כ-1,200 שקל והפנסיות הממוצעות שמשולמות פה הן בין 70 ל-100 דולר.

טלי פלוסקוב: אני רוצה רק להבהיר, אם אתם מקבלים קצבת זקנה והשלמת הכנסה ואין לכם הכנסות נוספות, שום דבר לא ייפגע.

טלי פלוסקוב: אתם תקבלו את זה כסכום נוסף למה שאתם מקבלים בארץ.

קריאה: איזה סכום אפשרי?

טלי פלוסקוב: עד 1,800 שקל אם אני לא טועה מותר להכניס בנוסף.

טלי פלוסקוב: אם אתם במצב, ואני מאמינה שיש ממש בודדים כאלה אבל צריך גם עליהם לדבר, אם הם מקבלים גם קצבת זקנה וגם השלמת הכנסה וגם פנסיה שהם הרוויחו והיא 1,800 שקל ובנוסף הם יקבלו את ה-70 דולר האלה, שזה יהיה סכום בדיוק שעובר את הגבול שאפשר להרוויח כדי שהשלמת ההכנסה לא תיפגע, אז יקטינו להם את השלמת ההכנסה בדיוק באותו הסכום.

קסניה סבטלובה: אני חושבת שעכשיו זה המקום לפנות לציבור ולקרוא לאנשים שקורה להם דבר כזה, שהם כבר קיבלו והם רואים שמקזזים, תפנו אלינו ואנחנו נבדוק.

טלי פלוסקוב: אם יש כאלה.

עמוס רוזנצויג: לפי ה- - - שלנו עוד לא - - -

טלי פלוסקוב: עוד לא היה דבר כזה.

קסניה סבטלובה: אבל בגלל שאנחנו רק מתחילים - - -

יוליה מלינובסקי: משהו אחר, אדוני מהביטוח הלאומי, מה שהיא סיפרה, מסמכים מרוסיה שחסר משהו הגיע בפברואר, הם קיבלו פניה על מה שצריך להשלים רק במאי ויש לך שלושה חודשים להשלמת מסמכים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת זה שביטוח לאומי לקח לו שלושה חודשים רק לפנות לאזרח, בעצם הם פגעו בזכויות שלהם.

עמוס רוזנצויג: לפי מה שאני יודע וגם הצד הרוסי אמר, אף אחד לא נפגעו זכויותיו כתוצאה מחלוף הזמן.

עמוס רוזנצויג: אנחנו שאלנו את הצד הרוסי.

עמוס רוזנצויג: הוא לא - - - את זכויותיו.

יוליה מלינובסקי: אני שאלתי משהו אחר.

יוליה מלינובסקי: למה לוקח לביטוח לאומי שלושה חודשים רק לפנות לבנאדם- - -

אמיליה לרין: ארבעה חודשים.

יוליה מלינובסקי: ארבעה חודשים, בעצם מאז שהם קיבלו את התשובות מרוסיה.

עמוס רוזנצויג: אני לא יכול לתת תשובה פרטנית בלי שבדקתי את הנסיבות.

עמוס רוזנצויג: לפי מה שאני יודע - - -

יוליה מלינובסקי: עזוב את המקרה הפרטני.

יוליה מלינובסקי: כמה זמן לוקח לביטוח לאומי ברגע שהם מקבלים איזו שהיא פניה מרוסיה להשלמת מסמכים, לפנות לאזרח ליידע אותו שהוא צריך לעשות משהו.

יוליה מלינובסקי: מה זמן ההמתנה הממוצע, כמה זמן לוקח להם - - -

שלומית אבינח: איך אתם פונים לאזרח, אם זה בדואר ישראל - - -

קסניה סבטלובה: זה בדיוק מה ששאלנו, אם יש מנגנון מעקב ועדכון.

קסניה סבטלובה: איפה זה עומד, מה הסטטוס.

יוליה מלינובסקי: האזרח שהוא לא מתקשר מול ממשלת רוסיה, המוסד לביטוח לאומי זה הגורם, הוא מקבל משם תשובות ואז מחובתו להעביר את התשובות האלה לאזרח.

יוליה מלינובסקי: על פי כל החוקים במדינת ישראל אתם צריכים לעשות את זה תוך 30 יום אם אני לא טועה.

יוליה מלינובסקי: מה ששמענו פה זה ארבעה חודשים, שאלתי כמה זמן בממוצע לוקח לכם להעביר את המידע לאזרח.

עמוס רוזנצויג: הממוצע לפי מה שנמסר לי, ואני לא יודע להגיד את זה בוודאות, זה סדר גודל של כחודש ימים, יכול להיות חודש וחצי, בין חודש לחודש וחצי.

עמוס רוזנצויג: אני רוצה להגיד פה משהו כדי לראות את התמונה הכוללת.

עמוס רוזנצויג: באופן עקרוני כאשר תושבי מדינת ישראל מבקשים תשלומי קצבאות ממדינה אחרת במסגרת אמנה, המוסד לביטוח לאומי לא נוטל שום חלק פעיל במגע מול השלטונות, חוץ מאשר להוות תיבת דואר.

עמוס רוזנצויג: במבצע הזה שנעשה לטובת תושבים שהם עולים מרוסיה, זה חריג לכלל במובן הזה שהייתה התגייסות של המוסד, המוסד בעצם פועל במטריה שהיא לא ידועה לו.

עמוס רוזנצויג: זה לא משהו שפועל לפי החקיקה שלנו, לא לפי הנהלים שלנו, הוא עושה איזו שהיא פעולה לפי חקיקה של מקום אחר, הוא צריך להבין גם מה הדרישות ששם שזה לא לפי הדברים המקובלים, גם הפקידים שלנו שיושבים, צריכים להבין מה בעצם רוצים, להבין את זה שזה הכל כמובן בשפה הרוסית שמגיע שזה לא שפת הדיבור של כל הפקידים אצלנו, ואז יש איזה שהוא מהלך זמן שזה לוקח, אבל צריך לזכור שמעמידים שירות שהוא חריג לכלל התושבים ולעולי כלל המדינות שבהן אנחנו לא מעמידים את השירות הזה, מכיוון שאנחנו לא - - -

קסניה סבטלובה: בסדר, אבל זה כבר משהו שהוחלט, אז צריך לבצע את זה על הצד המיטבי.

עמוס רוזנצויג: נכון.

עמוס רוזנצויג: לכן עדיין יכול להיות, בהחלט, ואם הגברת פה סיפרה את הסיפור שלה, היא מוזמנת לפנות, יבדקו את המקרה שלה, לפי מה שנמסר לנו גם על ידי קרן הפנסיה מרוסיה, אם חלף הזמן שזה צריך לזכור, זה גל שמגיע בבת אחת של אלפים רבים של פניות שמגיעות, גם האנשים עצמם שמגיעים לא היו ב-100% מוכנים בהכנת הנתונים, גם כל הנתונים ששייכים לתקופת עבר רחוקה מאוד לא הכל ברור וידוע, חלק בהחלט כן היו להם את כל המסמכים הדרושים וכן הייתה להם האינפורמציה, והם הגישו את הבקשה הזאת.

קסניה סבטלובה: האם יש לכם מספיק פקידים דוברי רוסית, האם אתם מרגישים מחסור או הייתם צריכים עוד כוח אדם נוסף וזה יכול - - -

עמוס רוזנצויג: גייסנו במיוחד.

טלי פלוסקוב: אותם האנשים שגייסתם הם עדיין במערכת?

עמוס רוזנצויג: חלקם.

עמוס רוזנצויג: חלק שחררנו כי לא היו פניות.

עמוס רוזנצויג: יש היום התמתנות מאוד מאד גדולה בכמות הפונים השוטפת.

עמוס רוזנצויג: היום בעצם המשימה העיקרית היא לטפל בגל הנוכחי שהוגש, גם למלא את כל המלאי שהוגש וגם להמשיך לנסות במיצוי זכויות לגבי אלה שלא הצליחו להוכיח את תקופת - - -

טלי פלוסקוב: אם אתם רואים שלפנות לבקשה לוקח שלושה חודשים אז כנראה צריך חלק להחזיר, כדי שזה לא ייקח כל כך הרבה זמן.

טלי פלוסקוב: אנחנו עכשיו עוברים לשגרירות רוסיה.

טלי פלוסקוב: נמצא איתנו היום דובר השגרירות מר דימיטרי אלושקין, לשמחתנו הרבה הוא שולט בעברית ומדבר עברית ומבין כל מה שקורה כאן.

טלי פלוסקוב: אני רוצה רק להגיד לך דימיטרי, שאנחנו נפריע גם לך קצת בתשובות שאתה תיתן לנו אל תתרגש מזה.

טלי פלוסקוב: אם יש לך נתונים קצת שונים ממה שאנחנו שמענו מהביטוח הלאומי, אני מאוד אשמח לשמוע את הנתונים שיש לך, כמו לדוגמה מספר הבקשות שהוגשו, מספר הבקשות שסורבו, וכל הדברים האלה - - -

קסניה סבטלובה: וכל הבקשות האלה שבמכס.

טלי פלוסקוב: ולמה הבקשות כל כך הרבה זמן זה לוקח, הבדיקות שיש לכם.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

דמיטרי אלושקין: תודה רבה.

דמיטרי אלושקין: נמצא כאן איתי יועץ חדש של שגרירות רוסיה, איגור מרטינוב, בבקשה תכירו.

טלי פלוסקוב: אנחנו מאחלים לו הצלחה בתפקיד.

דמיטרי אלושקין: אני אתחיל לגבי העיכוב במכס, כי זה היה הנושא הבוער בראש ובראשונה בתקשורת הישראלית בשפה הרוסית, שלצערי הרב עיוותה קצת את המציאות.

דמיטרי אלושקין: ראיתי דיווחים שרשות המכס הרוסית כביכול, בנימוקים כלשהם, עיכבה כ-7,000 טפסים שנשלחו על ידי המוסד לביטוח לאומי לקרן הפנסיות של רוסיה.

דמיטרי אלושקין: שגרירות רוסיה ביקשה ספציפית הסברים מקרן הפנסיות של רוסיה וקיבלנו, התברר שהמשלוח כולו עם כל הטפסים האלה, היה נרשם בצורה לא נכונה.

דמיטרי אלושקין: למשל השולח לא ציין מה יש בתוך הקופסאות לכן זה קצת בילבל את המכס הרוסי.

דמיטרי אלושקין: בסופו של דבר, קרן הפנסיות של רוסיה פנתה למכס הרוסי ופתרה את הבעיה ואחר כך קרן הפנסיות העבירה את האינפורמציה הזאת כדי למנוע הישנות כזאת בעייתית.

דמיטרי אלושקין: זה לגבי ה-7,000.

קסניה סבטלובה: מתי השתחררו הארגזים האלה?

דמיטרי אלושקין: בחודש מאי.

טלי פלוסקוב: היום אין תיקים תקועים?

דמיטרי אלושקין: לי לא ידוע.

דמיטרי אלושקין: אבל המשלוח הזה עם כל התיקים האלה הוא שוחרר מהמכס, אם אינני טועה, בחודש מאי.

דמיטרי אלושקין: לעתים קרובות שואלים אותנו למה סכום הפנסיה הוא כל כך נמוך, גם ביקשנו מידע ספציפי בנושא מקרן הפנסיה, נמסר לנו כי הוצאות לתשלום פנסיות מהוות יותר ממיליון דולר, זה נכון ל-3 ביולי.

טלי פלוסקוב: מיליון דולר מתקציב המדינה?

דמיטרי אלושקין: כן.

דמיטרי אלושקין: מהתקציב הרוסי.

דמיטרי אלושקין: נכון.

דמיטרי אלושקין: זה לגבי 3,359 בני אדם.

דמיטרי אלושקין: נכון לתחילת יולי בוודאי.

שלומית אבינח: כמה הנתונים שלכם, סליחה?

טלי פלוסקוב: עוד פעם מספר מדויק?

טלי פלוסקוב: הוא תואם למה שאתם אמרתם?

עמוס רוזנצויג: כן.

עמוס רוזנצויג: ברבעון הקודם היו 440 נוספים שאישרו, אז במצטבר אנחנו מגיעים לאותו סכום.

שלומית אבינח: 3,050?

דמיטרי אלושקין: 3,359 בני אדם.

טלי פלוסקוב: 3,359.

טלי פלוסקוב: זה מספר האנשים שהיום מקבלים.

יוליה מלינובסקי: ועכשיו אתם הגשתם עוד - - -

עמוס רוזנצויג: סך הכל הגשנו קרוב ל-18,000.

דמיטרי אלושקין: מיליון.

דמיטרי אלושקין: זה בדולרים.

דמיטרי אלושקין: נכון לעכשיו, ליולי.

שלומית אבינח: סליחה, תעשו סדר.

עמוס רוזנצויג: המיליון דולר שהגיע זה לרבעון השני.

דמיטרי אלושקין: כן.

דמיטרי אלושקין: אני מדבר נכון לעכשיו.

דמיטרי אלושקין: הנתונים הרלבנטיים.

טלי פלוסקוב: אני רוצה שזה יירשם בפרוטוקול.

טלי פלוסקוב: זה אומר שברבעון האחרון רוסיה העבירה לביטוח הלאומי שלנו מיליון דולר כדי לפזר בין 3,359 איש.

טלי פלוסקוב: אני מבינה נכון?

טלי פלוסקוב: אוקיי.

דמיטרי אלושקין: נכון.

דמיטרי אלושקין: עוד נושא אחד, רציתי לציין, מדברים פה על העיכובים.

דמיטרי אלושקין: אני מבין את הרגשות של אזרחי ישראל, אבל גם יש לציין שקרן הפנסיות של רוסיה והביטוח הלאומי משקיעים מאמצים רבים כדי לזרז את התהליך כולו.

דמיטרי אלושקין: במקרים רבים על מנת לקבוע תשלומים והיקפם לאדם מבוגר ספציפי, יש לחפש, לאתר ולהציג מסמכים נוספים מלבד מסמכים שהם כבר מצורפים לטפסים המקוריים וזה נעשה מפני שעקב נסיבות אלה או אחרות לא ניתן לקבוע על בסיס המסמכים שכבר מצורפים לטופס האם אדם זה רשאי לקבל פנסיה בכפוף להסכם שנחתם.

דמיטרי אלושקין: בהקשר זה, קרן הפנסיות שלחה 52,809 בקשות לקבלת מידע נוסף לגבי 12,400 גמלאים.

דמיטרי אלושקין: כל הבקשות האלה בעצם נשלחו לסניפים - - - אני אסביר, לשלושה מקומות, לסניפים של הארכיון הפדרלי הרוסי, לארכיונים אחרים ברוסיה כגון ארכיונים של מפעלים וגם למוסד לביטוח לאומי של ישראל.

דמיטרי אלושקין: מדובר, כדי שתבינו, בעבודה ידנית והן הצד הישראלי והן הצד הרוסי, אני סבור, משתדלים בשיטות העבודה.

טלי פלוסקוב: שאלה אחת, איך אתם בקשר עם הביטוח הלאומי שלנו?

טלי פלוסקוב: מכתבים?

טלי פלוסקוב: מיילים?

דמיטרי אלושקין: זה קשר ישיר בין קרן הפנסיות של רוסיה לבין המוסד לביטוח לאומי, קשר טלפוני.

טלי פלוסקוב: קשר ישיר זה מה?

טלי פלוסקוב: טלפונים?

טלי פלוסקוב: מיילים?

דמיטרי אלושקין: טלפונים, מיילים, פקסים פחות - - -

טלי פלוסקוב: לא משתמשים בדואר, אנחנו פשוט מחפשים איך לזרז את התהליך.

דמיטרי אלושקין: כל הטפסים נשלחים בדואר ישראל או בדואר רוסיה, אבל נושאים שקשורים לשיטת העבודה, לשיתוף הפעולה בהקשר להסכם, מתואמים דרך טלפון, דרך מייל, בשיטות ידועות בגדול.

דמיטרי אלושקין: אני גם יכול לפרט קצת מה הסיבות לדחיית טפסים מסוימים, כפי שעמיתי מהביטוח הלאומי הדגיש קודם, הסיבה המרכזית לכך היא שממלאי הטפסים האלה לא עמלו בשטחה של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית או ברוסיה אלא ברפובליקות סובייטיות סוציאליסטיות אחרות בברית המועצות כגון הרפובליקה האוקראינית, הבלארוסית - - -

קסניה סבטלובה: שאלה בקשר לזה, כיצד מקבלים מסמכים שלהם בביטוח הלאומי.

קסניה סבטלובה: האם אין קריטריונים - - -

טלי פלוסקוב: למה ביטוח לאומי בכלל מקבל - - - סתם מעמיסים - - -

קסניה סבטלובה: של מישהו שלא עבד בכלל ברוסיה, כבר שם אפשר למנוע את עוגמת הנפש.

עמוס רוזנצויג: לכאורה, אם אנחנו מגלים בצורה מאוד ברורה וחד משמעית שהוא לא עבד ברוסיה אז מסבירים לו.

טלי פלוסקוב: עוצרים את זה?

עמוס רוזנצויג: כן.

עמוס רוזנצויג: אבל כנראה שמדובר במקרים שבהם או הבנאדם עמד על כך, או הנתונים לא היו מספיק ברורים וההחלטה היא לא שלנו.

עמוס רוזנצויג: צריך לזכור, המוסד לביטוח לאומי בארץ אין לו זכות החלטה - - -

טלי פלוסקוב: בסדר, אבל אם אתם רואים לדוגמה במסמכים באמת שהוא עבד באוקראינה או במולדובה, אז ברור כבר שצריך לעצור את הבקשה.

עמוס רוזנצויג: או אם הוא בכלל לא מביא אסמכתא על מקום העבודה.

עמוס רוזנצויג: מסבירים לו שהוא צריך.

עמוס רוזנצויג: זאת הסיבה שהרבה פעמים אנשים באמת הלכו ובאו, מכיוון שלא היו להם את כל המסמכים הדרושים ואז אמרו להם להביא את המסמכים.

עמוס רוזנצויג: לא כולם באו מאורגנים.

עמוס רוזנצויג: חלק באו מסודרים מאוד וחלק אומרים אין לנו כי עלינו לפני הרבה מאוד זמן, אין לנו את הדוקומנטציה, או שלא ברור היה בדיוק הטריטוריה, לא היה ברור הטריטוריה, אם היא משתייכת לרוסיה או לא משתייכת.

עמוס רוזנצויג: דברים כאלה של חוסר בהירות.

קסניה סבטלובה: בהקשר לזה, שאלה שקיבלנו על חצי האי קרים.

קסניה סבטלובה: האם באמת מהטריטוריה הזאת - - -

טלי פלוסקוב: אני אשאל את השאלה קצת יותר ברור.

טלי פלוסקוב: לא רק.

טלי פלוסקוב: אלה שעלו עד מרץ 2014, דימיטרי, ואלה שיצאו לפני 1992 וגם אחרי, האם מגיע להם פנסיה ומה התהליך.

דמיטרי אלושקין: התנאי המרכזי, ואנחנו גם מקבלים שאלות כאלה מהציבור הישראלי, שאלות רבות, ולצערי הרב שגרירות רוסיה בישראל לא כל כך בקיאה בנושא הזה כי איננו אפילו מלווים את התהליך, כי כפי שציינתי יש קשר ישיר בין קרן הפנסיות לבין המוסד לביטוח לאומי, אבל פה אדגיש שעל פי ההסכם שנחתם ב-2018 התנאי המרכזי לקבלת פנסיה על פי ההסכם הזה הוא שאדם עמל בשטחה של רוסיה.

דמיטרי אלושקין: אם אדם לא עמל בשטחה של רוסיה, הוא על פי החוק הרוסי ועל פי ההסכם שבנדון, לא רשאי לקבל פנסיה.

קסניה סבטלובה: אז התשובה היא לא.

טלי פלוסקוב: זה אומר שמי שעבד וגר בקרים לא זכאי לפנסיה מרוסיה.

טלי פלוסקוב: אני לא סתם מבהירה כי אני חושבת שאנשים - - -

דמיטרי אלושקין: אני מניח שיכול להיות שיש מקרים ספציפיים, למשל, אני לא יודע אבל אפשר להניח - --

טלי פלוסקוב: בהנחה, איזה מקרה יכול כן לתת?

דמיטרי אלושקין: אדם התגורר בחצי האי קרים שבאותה תקופה היה חלק של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית.

דמיטרי אלושקין: אבל הוא עבד למשל במפעל לייצור נפט או ברוסיה המרכזית, למשל.

דמיטרי אלושקין: יכול להיות.

טלי פלוסקוב: מה שאתה רוצה להגיד זה שאתם בודקים גם מקרים חריגים מסוג זה?

דמיטרי אלושקין: לא.

דמיטרי אלושקין: השגרירות לא בודקת.

דמיטרי אלושקין: קרן הפנסיות כן.

טלי פלוסקוב: קרן הפנסיות, בוודאי.

יוליה מלינובסקי: דמיטרי אני רוצה לפנות דרכך לקרן הפנסיות.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת שתבהירו את הנושא הזה בצורה ברורה.

יוליה מלינובסקי: לאור המצב שנוצר עכשיו, שקרים נמצא במצב מיוחד ויש פה גם אנשים שהם היו שם, שקרן הפנסיה תעשה מה שנקרא הבהרה מרכזית בנושא הזה, ושהשאלה הזאת תרד מסדר היום.

יוליה מלינובסקי: שיהיה מצב ברור מה קורה עם אותם אנשים.

יוליה מלינובסקי: אנחנו פשוט מבקשים כי אנחנו לא רוצים לחזור לשאלה הזו כל פעם מחדש כי זו שאלות רגישות וצריך להסדיר אותן חד וחלק.

יוליה מלינובסקי: זה פשוט דורש מכם עכשיו להעביר את השאלה הזאת לקרן הפנסיות שתהיה בהירות בנושא, שגם אנחנו לא ניכנס לזה כל פעם מחדש.

יוליה מלינובסקי: בסדר?

דמיטרי אלושקין: בסדר.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: אנחנו גם נרשום את זה בהמלצות הוועדה, את הפניה.

טלי פלוסקוב: זה נכון.

טלי פלוסקוב: צריך להוציא הבהרה.

דמיטרי אלושקין: אבל על פי ההסכם אם אנחנו מסתכלים על הנוסח, ככל הנראה מי שלא עמל ברוסיה, לא רשאי לקבל פנסיה מרוסיה.

טלי פלוסקוב: רוסיה של היום או רוסיה של פעם?

טלי פלוסקוב: יש פה שאלה - - -

דמיטרי אלושקין: רוסיה של פעם.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שההצעה של יוליה נכונה.

טלי פלוסקוב: אני אבקש מכם באמת, אל תתנו לנו - - -אני מציעה שאתם תעשו את העבודה ותבהירו לאנשים את זכאותם או אי זכאותם לפנסיה.

יוליה מלינובסקי: פשוט אתם צריכים לקבל הנחייה ברורה מקרן הפנסיה בנסיבות העניין, להעביר את זה לביטוח הלאומי, לפרסם את זה בכלי התקשורת המקובלים פה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא צריכים להיכנס לשיקולים המדיניים של רוסיה.

טלי פלוסקוב: לא, אנחנו לא רוצים באמת להיכנס לקונפליקטים.

יוליה מלינובסקי: אבל אתם חייבים לפתור את הבעיה כי אם לא יהיו תשובות ברורות, השאלה הזאת תחזור כל פעם מחדש וזה לא מה שברצוננו.

טלי פלוסקוב: דמיטרי סיימת?

דמיטרי אלושקין: בבקשה, אם יש שאלות.

דמיטרי אלושקין: אני גם רק רציתי להדגיש עוד נתון.

דמיטרי אלושקין: בסך הכל התקבלו 4,027 החלטות חיוביות לגבי - - -

טלי פלוסקוב: 4,027 קיבלו תשובה חיובית.

דמיטרי אלושקין: כן.

דמיטרי אלושקין: החלטות חיוביות, זאת אומרת שבעצם ההחלטות האלה מאשרות תשלומי פנסיה לממלאי הטפסים.

אברהם שרנופולסקי: באיזה - - -

עמוס רוזנצויג: רגע, זה שונה קצת כי אנחנו - - -

טלי פלוסקוב: אני גם רואה שיש פער.

עמוס רוזנצויג: יכול להיות שהנתון שיש לו הוא מעודכן להיום, כאשר המשלוחים הם בקבצים.

עמוס רוזנצויג: לנו יש 3,400.

טלי פלוסקוב: לאיזה תאריך אתה - - - סוף יוני?

עמוס רוזנצויג: לנו זה רבעוני.

עמוס רוזנצויג: ב-1 ליולי - - -

טלי פלוסקוב: זאת אומרת הנתון של הביטוח הלאומי, אבל זה הרבה זמן, כמה עבר?

עמוס רוזנצויג: זה עכשיו.

עמוס רוזנצויג: זה קובץ שהגיע.

טלי פלוסקוב: 4,027 לפי הנתונים של קרן הפנסיה.

יוליה מלינובסקי: כמה הוגשו וכמה התקבלו החלטה - - -

טלי פלוסקוב: כמה הוגשו אצלכם לפי הנתונים שלכם?

דמיטרי אלושקין: 17,625 טפסים התקבלו.

טלי פלוסקוב: אז למה הפער, תסבירו לי גם אתם.

עמוס רוזנצויג: יכול להיות שזה בדרך.

קסניה סבטלובה: מדובר על נתונים ממאי ועד עכשיו.

טלי פלוסקוב: לא, הוא נותן לנו נתונים מעודכנים לסוף רבעון.

קסניה סבטלובה: כן אבל אצלו יש נתונים - - -

טלי פלוסקוב: אז כנראה שיש לנו פה סדר גודל של 500 תיקים שהם בדרך?

טלי פלוסקוב: זאת ההערכה?

עמוס רוזנצויג: יכול להיות.

קסניה סבטלובה: עשינו שידור חי מהוועדה ואנחנו מקבלים המון פניות מאנשים שכולם כותבים את הנתונים על כך שהם הגישו את המסמכים באוקטובר, לא פנו אליהם למסמכים חדשים או לעדכוני מידע, הם עודכנו שהתקבלו המסמכים שלהם רק עכשיו.

קסניה סבטלובה: בחודש יולי התקבלו המסמכים שלהם.

קסניה סבטלובה: ממש קיבלו טלפון.

יוליה מלינובסקי: - - - כנראה ש- - -

קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים על ארבע שעות טיסה בין ישראל לרוסיה.

קסניה סבטלובה: זה לא מעט אבל עדיין פחות משמונה חודשים.

קסניה סבטלובה: השאלה היא כיצד ניתן לזרז את הדברים האלה ועוד פעם, אני אחזור על המנגנון של תיאום ועדכון של האזרחים, שהם ידעו באיזה מעמד, כמו שאתם יודעים, קיים עם המשלוחים של דברים שאנחנו מזמינים מחו"ל, באיזה שלב נמצאת החבילה, באיזה שלב נמצאת הבקשה.

קסניה סבטלובה: אז לא ייתכן שאנשים שהגישו באוקטובר - - -

עמוס רוזנצויג: יכול להיות שזאת פניה שאפשר להעביר לקרן הפנסיה הרוסית, אם הם יכולים לתת עדכון און ליין איפה הבקשה נמצאת מרגע שהיא הגיעה אליהם.

קסניה סבטלובה: טלי, נוכל לבקש אולי עדכון על זה משני הגופים?

יוליה מלינובסקי: אתם שולחים בארגזים, אתם מחכים לכמות מסוימת?

יוליה מלינובסקי: אתם שולחים 100 בקשות בבת אחת, או שאתם אוספים אלפים, גם זו שאלה.

טלי פלוסקוב: באיזו תדירות.

טלי פלוסקוב: או שיש תדירות קבועה ששולחים את החומר.

יוליה מלינובסקי: - - - ששם במכס היו תקועים ארגזים עם 6,000 בקשות.

יוליה מלינובסקי: למה חיכיתם ל-6,000?

עמוס רוזנצויג: בוא נאמר כך, בגל הראשון של הפניות שהגיעו שזו הייתה כמות גדולה מאוד אנחנו לא חיכינו, להיפך.

עמוס רוזנצויג: אנחנו שלחנו מדי יום כמות גדולה.

עמוס רוזנצויג: חלק מהפניות עברו במכס והיה מאה אחוז בסדר, וחלק מהפניות אמרו "לא, אנחנו לא רוצים במארזים כאלה, מארזים אחרים" ולכן זה שונה.

עמוס רוזנצויג: מה שחשוב להבין הוא שכרגע יש איזה שהוא יישור קו.

עמוס רוזנצויג: זאת אומרת אין פער בכמויות בין מה שאנחנו מדברים נשלח, מה שאומרים נתקבל, יש הדבקה מאוד גדולה של קצב האישורים, אני מניח שעוד רבעון תהיה התקדמות גדול ואחר כך אנשים יראו את התוצאה.

עמוס רוזנצויג: זו עבודה.

טלי פלוסקוב: הייתי מצפה שיהיה איזה שהוא תיאום בין הביטוח הלאומי לבין שגרירות רוסיה כי גם המספרים שונים.

טלי פלוסקוב: אני לא מבינה למה המספרים שונים.

עמוס רוזנצויג: הפער הוא קטן.

עמוס רוזנצויג: בגדול הנתון שהם נותנים - - -

יוליה מלינובסקי: אצלו מספר התקנים ואצלו כנראה הוא עוד לא קיבל - - -

טלי פלוסקוב: דמיטרי אתה רוצה להגיד לי ש-13,000 תיקים כרגע נמצאים בבדיקה?

עמוס רוזנצויג: 17,000.

עמוס רוזנצויג: חוץ מאלה שאושרו.

טלי פלוסקוב: חוץ מאלה שאושרו.

טלי פלוסקוב: ברגע שאושרו 4,000 בקשות והוגשו 17,000, זה אומר, מה עם 13,000?

טלי פלוסקוב: 13,000 תיקים נמצאים בבדיקה כרגע?

טלי פלוסקוב: כמה זמן אתה מעריך לוקחת בדיקה על תיק?

טלי פלוסקוב: בממוצע?

דמיטרי אלושקין: לפי החוק זה שלושה חודשים.

טלי פלוסקוב: על פי החוק אתם חייבים לתת תשובה תוך שלושה חודשים.

דמיטרי אלושקין: קרן הפנסיות חייבת.

קסניה סבטלובה: אז צפוי שאלה שהגישו באוקטובר, המסמכים שלהם הגיעו עכשיו - - -

טלי פלוסקוב: במאי זה הגיע.

קסניה סבטלובה: לא, עכשיו הגיע.

קסניה סבטלובה: קיבלו טלפון השבוע ממש.

אמיליה לרין: ביוני.

קסניה סבטלובה: יוני, יולי, אוגוסט, מקסימום ספטמבר.

יוליה מלינובסקי: שמונה חודשים זה היה בדרך?

טלי פלוסקוב: זה בדיוק מה שאמרו.

טלי פלוסקוב: זה מה ששמעתי, שזה נתקע.

טלי פלוסקוב: טוב.

יוליה מלינובסקי: אני שואלת שאלה.

יוליה מלינובסקי: למה אי אפשר לסרוק את הבקשות האלה בסורק ולהעביר דרך המייל?

יוליה מלינובסקי: למה צריך לשלוח אותן פיזית?

יוליה מלינובסקי: היום כשאני מגישה מסמכים בבית המשפט הפקידה ישר מכניסה את זה לסורק, הנה, זה בתוך המערכת.

עמוס רוזנצויג: אנחנו העברנו בקשה כזאת ובאמת כתוצאה מזה נחתם כבר הסכם לפי הדרישה של הקרן הרוסית שזה הסכם להעברת מסמכים באמצעים דיגיטליים ומפתחים עכשיו טכנולוגיה.

עמוס רוזנצויג: אנחנו צריכים לפתח מערכות טכנולוגיות שישדרו על אותו גל ואנחנו באמת בתוך זמן יחסית קצר נגמור את נושא הטופסולוגיה ומשלוחים בדואר ונעבור לתקשורת דיגיטלית.

עמוס רוזנצויג: לפי הדרישה של הקרן הרוסית זה חייב לעבור גם בתהליכים משפטיים וגם בתהליכים שהם טכנולוגיים שהם - - - את זה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו ערוכים לזה?

עמוס רוזנצויג: אנחנו ערוכים.

עמוס רוזנצויג: אנחנו הסכמנו לקבל וליישם את הדרישות של הצד הרוסי.

יוליה מלינובסקי: בקשה נוספת, וזה באמת כבר כדאי לכתוב לדעתי גבירתי יושבת הראש, בהחלטת הוועדה, שאנחנו מבקשים להאיץ מהלך שקרן הפנסיה של רוסיה תעבור לאמצעים דיגיטליים כדי לחסוך את העברת המסמכים, כי לא יכול להיות שזה לוקח שמונה חודשים בעידן הדיגיטלי שלנו.

יוליה מלינובסקי: זה אפשרי וביטוח לאומי מצידו, הבנתי נכון אדוני, שאתם מוכנים לכל הדרישות וכל המהלכים.

יוליה מלינובסקי: אם בשביל זה צריך משהו, שיגידו מה צריך.

יוליה מלינובסקי: כי באמת, משלוח של הטופס שמונה חודשים, זה יותר מדי.

דמיטרי אלושקין: בצד הרוסי זה גם נושא של תיאום בין כל מיני גופים ממשלתיים - - -

יוליה מלינובסקי: אם צריך שביטוח לאומי שלנו ייסע לשם - - -

דמיטרי אלושקין: לא, זה לא קשור.

טלי פלוסקוב: יש לי עוד שאלה טכנית שהגיעה גם כן בעקבות הדיון.

קסניה סבטלובה: שאלה - - -

טלי פלוסקוב: רגע, התחלתי.

קסניה סבטלובה: לא, רציתי לבקש גם קודם - - -

טלי פלוסקוב: אני אתן לך אחרי זה.

קסניה סבטלובה: לגבי הבקשות, לחזור על זה פשוט, על מסמכים נוספים.

קסניה סבטלובה: אמרת את המספר, אם אתה יכול לחזור לטובת הציבור, כמה בקשות יש על מסמכים נוספים כרגע, שהן תלויות.

קסניה סבטלובה: אמרת 52,000 בקשות ל-12,000 אזרחים.

קסניה סבטלובה: אבל תחדד את זה.

דמיטרי אלושקין: סך הכל מה שהיה, 52,809, לסניפים של הארכיון הפדרלי הרוסי נשלחו 13,040 בקשות, נכון לעכשיו 74% מהם נענו, לארכיונים אחרים ברוסיה כולל ארכיונים במפעלים ובגופים ממשלתיים אחרים נשלחו 32,496 בקשות, 63% מהם נענו.

קסניה סבטלובה: כמה לביטוח לאומי?

דמיטרי אלושקין: נשלחו 7,273 בקשות.

דמיטרי אלושקין: וקבלת מידע נוסף.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לתת ליאנה אפשרות לשאול ולומר דברים.

אמיליה לרין: אני יכולה לשאול?

אמיליה לרין: דבר ראשון אני רוצה להגיד לביטוח לאומי בירושלים, יש אדם אחד שמדבר רוסית והיא כאילו אחראית על כל המסמכים שאנחנו נותנים לפני לאנשים שעובדים בהתנדבות.

אמיליה לרין: אין שם אנשים קבועים שאחראים על בקשות - - -

טלי פלוסקוב: את מדברת על סניף ביטוח לאומי.

אמיליה לרין: רק סניף ביטוח לאומי בירושלים.

אמיליה לרין: יש שם יוליה נחמדה, אבל היא יחידה שמדברת רוסית שעובדת בביטוח הלאומי.

אמיליה לרין: כל האנשים האלה מבוגרים כמוני, הם עובדים בהתנדבות ולא אחראים על חתימות וחותמת, אני מבינה שאין להם זכות - - -

טלי פלוסקוב: אז מה את מבקשת, שיוסיפו עוד כוח אדם?

אמיליה לרין: אני לא יודעת בדיוק מה המצב עכשיו.

אמיליה לרין: אני יודעת על המצב שהיה לפני, ביולי, שלא יכלה לקבל אותנו ואמרה "לכו מפה, אין על מה לדבר" לאנשים ששלחו מסמכים באוקטובר ועד מאי הלכו, טילפנו למוסקבה, טלפנו לסנט פטרבורג, לכל המקומות, אין מסמכים.

אמיליה לרין: ומה עונים לנו?

אמיליה לרין: "אנחנו שלחנו מסמכים.

אמיליה לרין: המסמכים בדרך" מאוקטובר עד מאי בדרך?

טלי פלוסקוב: טוב.

טלי פלוסקוב: הבנו.

אמיליה לרין: יש לי שאלה לנציג הרוסי.

אמיליה לרין: דבר ראשון, אתם מבקשים מסמכים נוספים אני מבינה.

אמיליה לרין: לדוגמה - - - 1, ו- - 2 זה בסדר.

אמיליה לרין: מבקשים ילד חי עד גיל אחד, בסדר.

אמיליה לרין: אבל עכשיו כשבאתי לרוסיה קיבלתי לקרוב משפחה שלי תשובה שלילית, לא מקבל פנסיה.

אמיליה לרין: למה?

אמיליה לרין: בגלל שלא מצאו שהוא עבד במקום אחד 20 שנה אדם עבד.

אמיליה לרין: יש לו פנקס עבודה מסודר, בגלל שלא הייתה חתימה, לא קיבלו את זה.

אמיליה לרין: אני באתי לרוסיה, באתי לסנט פטרבורג, שאלתי למה אתם כותבים שהוא לא עבד, הם אומרים כך קיבלנו תשובה מהארכיון.

אמיליה לרין: באתי לארכיון ובאותו רגע קיבלתי תשובה שהוא עבד 20 שנה ובכל התהליך, וכל פנקס - - - שלא היה, הבאתי, קיבלתי, קיבלו את זה.

אמיליה לרין: עכשיו אני מתקשרת מסנט פטרבורג ואומרת מתי אנחנו מקבלים פנסיה היא אומרת "עכשיו אנחנו בודקים אם באמת המסמכים שהבאת לנו הם מסמכים נכונים" אני אומרת "יש שם חמש חתימות.

אמיליה לרין: מנהל וכל הארכיון, והם עוד פעם - - - זה דבר אחד.

אמיליה לרין: דבר שני, אנחנו מקבלים תשובה לדוגמה, פנסיה שלך 30 דולר.

אמיליה לרין: אבל לא מבינים למה.

אמיליה לרין: אתם צריכים לשלוח לנו, אנחנו לדוגמה, ביקשו מאתנו לשלוח תעודה שעברנו מצור בלנינגרד, יש לכל האנשים האלה תעודה מסוימת.

אמיליה לרין: אנחנו שלחנו את התעודה.

אמיליה לרין: יש לנו תוספת, אין לנו תוספת?

אמיליה לרין: איזה סכום שאנחנו מקבלים, מכתב, איזה חישוב יש.

טלי פלוסקוב: יש תוספת לאלה שעברו את מצור לנינגרד?

דמיטרי אלושקין: אני לא יודע לענות על השאלה הזאת.

דמיטרי אלושקין: אני מציע, אני מבין, אם מה שאת מספרת הוא נכון מדובר בסחבת לצערי הרב בצד הרוסי, מה שאני מציע, בתום הדיון אני אתן לך מייל ומספר טלפון שלי ותשלחי את הסיפור שלך אליי בצורה מסודרת, אני אעביר אותו למוסקבה.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לבקש מהעיתונאית יאנה בריסקמן שבאמת מעלה את הנושא הזה הרבה פעמים ברדיו רק"ע ויש הרבה אנשים ששומעים את התכנית ומחכים לנתונים כנראה מהוועדה, להעלות את הסוגיות שאת התמודדת איתן, ותשאלי את השאלות שאת רוצה ואנחנו צריכים לתת למאזינים.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

יאנה בריסקמן: שלום לכולם.

יאנה בריסקמן: אנחנו מתמודדים עם פניות של מאזינים שלנו כבר הרבה זמן, הן פניות דומות, יש פניות ממש משונות ואני רואה בהן חוסר תיאום בין ביטוח לאומי לקרן הפנסיה הרוסית, אישה אחת פנתה אלינו ואמרה שהיא התקשרה לקרן הפנסיה הרוסית ואמרו לה "קיבלנו את המסמכים שלך אבל יש איזו שהיא בעיה, חסרה חתימה.

יאנה בריסקמן: העברנו את המסמכים לא לישראל, לסניף אחר של קרן פנסיה בעיר חינקי", מי שמתמצא יודע.

יאנה בריסקמן: היא צילצלה לשם ואמרו לה "כן, חסרה חתימה, אנחנו לא יודעים איך לטפל במסמכים, המסמכים אצלנו, את צריכה לגשת לביטוח הלאומי להביא את המסמך שיחתמו שוב וישלחו אלינו בחזרה".

יאנה בריסקמן: לא יודעים האם המסמך הזה צורך למסמכים הקיימים, איזו דרך הוא יעבור.

יאנה בריסקמן: אולי הוא ייתקע במכס.

יאנה בריסקמן: אני לא יודעת, וגם היא לא יודעת.

יאנה בריסקמן: היא הגישה את המסמכים באוקטובר ורק עכשיו התברר שהחתימה חסרה.

יאנה בריסקמן: כלומר אנחנו רואים שאין פה תיאום והמסמך תקוע, היא הגישה מסמך נוסף, האם המסמכים יצורפו אנחנו לא יודעים.

יאנה בריסקמן: אבל אלה הבעיות הפרטניות, אני חושבת שיש פה כמה בעיות שאם הקשבתם למה שדמיטרי אמר והיינו עם דמיטרי בסוף מאי בקשר יום יומי בערך, יש פער מאוד גדול כל הזמן בין הנתונים של הביטוח הלאומי לשגרירות רוסיה.

יאנה בריסקמן: אנחנו העלינו את הפער הזה בין המספרים כבר במאי, כשאתם אמרתם שבינואר הגישו 17,000 מסמכים והם במאי קיבלו רק 11,000.

יאנה בריסקמן: ואז גילינו שבעצם חסרים 6,000 מסמכים ואז גילינו שהם תקועים במכס.

יאנה בריסקמן: אבל מה שעכשיו אמר דמיטרי, אני חושבת שזה מאוד חשוב.

יאנה בריסקמן: הוא אמר שהם הגישו בקשות למידע נוסף לביטוח הלאומי.

יאנה בריסקמן: 7,273.

יאנה בריסקמן: זה הועבר לביטוח לאומי, למה?

יאנה בריסקמן: כי היה חסר מידע.

יאנה בריסקמן: אז למה כשאדם ניגש לביטוח הלאומי הביטוח הלאומי לא אומר שחסר מידע.

יאנה בריסקמן: למה ביטוח לאומי לא נותן את המידע החסר באותו מעמד.

טלי פלוסקוב: והאם זה מתועד בכלל, איך פקיד יכול למצוא מתוך 7,000 תיקים על איזה תיק מדובר.

טלי פלוסקוב: האם זה מתועד במערכת ויש איזה שהוא מעקב?

יאנה בריסקמן: איפה - - - נוסף של ביטוח לאומי.

יאנה בריסקמן: מתי הם הגיעו לביטוח לאומי.

יאנה בריסקמן: האם הם בכלל קיבלו את הבקשות האלה.

טלי פלוסקוב: בוא נשאל.

יאנה בריסקמן: זה דבר אחד.

יאנה בריסקמן: דבר שני שדמיטרי אמר - - -

טלי פלוסקוב: סליחה, עו"ד רוזנצוויג, קיבלתם את הבקשות האלה?

עמוס רוזנצויג: יכול להיות שהגיעו בקשות.

עמוס רוזנצויג: הנקודה המרכזית היא שהזכאות נחתכת על ידי קרן הפנסיה הרוסית והפרטים שמבוקשים, על ידי קרן הפנסיה הרוסית, מהמבוטח.

עמוס רוזנצויג: זה לא מהמוסד לביטוח לאומי.

עמוס רוזנצויג: אנחנו צינור - - -

טלי פלוסקוב: אבל הם אומרים שהם מעבירים אליכם את השאלות.

עמוס רוזנצויג: כיוון שאנחנו הסכמנו לשמש את הגורם - - -

טלי פלוסקוב: אז הסכמתם, אז בואו תעשו את זה כמו שצריך כבר.

עמוס רוזנצויג: נכון.

עמוס רוזנצויג: זה לא שהמידע אצלנו, הם שולחים אלינו, אנחנו שולחים למבוטח.

עמוס רוזנצויג: חסרה האינפורמציה הזאת והזאת - - -

טלי פלוסקוב: מה שאני מרגישה כרגע, שהביטוח הלאומי לקח על עצמו רק תפקיד של מתווך בין הקשיש לבין קרן הפנסיה.

עמוס רוזנצויג: זה התפקיד שניתן לו, לא שהוא לקח על עצמו.

עמוס רוזנצויג: זה תפקיד שניתן לו מכיוון ש- - -

טלי פלוסקוב: לא כולל מתן שירות, תמיכה בתהליך, ליווי אישי של אותם אנשים שהיו אצלכם והגישו בקשה?

עמוס רוזנצויג: בוודאי.

עמוס רוזנצויג: את אמרת שבעצמך ביקרת וראית את ההיערכות שהיא חסרת תקדים לאוכלוסייה הספציפית הזאת בכל הסניפים - - -

טלי פלוסקוב: אבל אני רואה שהתהליך לא תקין.

טלי פלוסקוב: הליווי של אותו אדם שיש לו קשיי שפה, הוא לא יכול להגיע לכל פקיד.

טלי פלוסקוב: וגם לא לכל פקיד שהוא מגיע יכול לתת תשובה לגבי התיק שלו.

עמוס רוזנצויג: חשבתי שזה דבר מוכר, אבל בכל סניף נפתח דלפק מיוחד לטיפול באמנת רוסיה.

עמוס רוזנצויג: ישבו בו אנשים - - -

שלומית אבינח: עם שילוט?

עמוס רוזנצויג: עם שילוט מפורט.

עמוס רוזנצויג: היה שילוט על הסניף, אמנת רוסיה, יושבים שם מספר פקידים, זה - - -

טלי פלוסקוב: זה בקשה, אני כרגע מדברת על ליווי.

טלי פלוסקוב: בקשה ברור לי.

טלי פלוסקוב: נערכתם, אני באמת ראיתי ואני אומרת יישר כח.

טלי פלוסקוב: מה שמגיע לכם מגיע לכם.

טלי פלוסקוב: לא סתם 18,000 איש כבר הגישו ולא הרגשנו בלגן בביטוח הלאומי, הכל בסדר.

טלי פלוסקוב: אבל אני לא חושבת שהגישה שבכך הסתיים התפקיד היא נכונה.

טלי פלוסקוב: איך אנחנו ממשיכים?

עמוס רוזנצויג: לא, ממש לא הסתיים.

עמוס רוזנצויג: כשמגיעה שאלה לגבי אדם מסוים, קודם כל אצלנו הכל מתועד בתוך המערכת, מזהים אותו, יודעים לשייך את הפניה שהגיעה מהקרן הרוסית אל הבקשה הספציפית אצלנו, אצלנו נשמרים העתקים של הבקשה, זה לא שזה נגרס או הולך לאיבוד, פונים לאדם, מבררים את האינפורמציה, הקשר נמשך.

טלי פלוסקוב: שאלה.

טלי פלוסקוב: 7,273 איש כרגע יש שאלות לגביהם.

טלי פלוסקוב: איך אותו אדם יודע שיש שאלה לגביו.

טלי פלוסקוב: האם אתם שולחים לו או שאתם שולחים לביטוח לאומי ואם שולחים לביטוח לאומי האם שולחים לבנאדם.

טלי פלוסקוב: איך בנאדם יודע שיש סוגיה לגביו?

עמוס רוזנצויג: זה מגיע ללשכת הקשר במוסד לביטוח הלאומי, לשכת הקשר מעבירה את זה לסניף הרלבנטי במקום מגוריו של אותו מבוטח, שם יש נציג מסוים שנקרא נאמן אמנות, הוא זה שמטפל, הוא פונה למבוטח, ומבקש ממנו את האינפורמציה.

טלי פלוסקוב: איך פונה?

קריאה: בדואר, בטלפון, במייל, בכל הערוצים - - -

טלי פלוסקוב: בשפה העברית?

טלי פלוסקוב: ברוסית?

קריאה: בכל - - -

יאנה בריסקמן: יש לי שאלה שאני חושבת שהיא נשארה פתוחה, עבורי לפחות, כי אני ראיינתי את דמיטרי והוא הסביר לי דבר אחד ומביטוח לאומי קיבלתי דבר שונה.

יאנה בריסקמן: נכון, קסניה אמרה את זה, נחתמה אמנה ואחר כך נכתב פרוטוקול שמפרט את הדברים.

יאנה בריסקמן: בפרוטוקול כתוב שהיום ממנו מתחילים לחשב את הפנסיה רטרואקטיבית, זה היום שכל המסמכים מוגשים כהלכה, כחוק, למוסד אחד.

יאנה בריסקמן: היום הזה ייחשב כיום - - - ודרך אגב, הפרוטוקול לא פורסם באתר של הביטוח הלאומי.

יאנה בריסקמן: ביטוח לאומי, הולך לפי האמנה.

יאנה בריסקמן: באמנה לא כתוב שיום ממנו הפנסיה תיחשב רטרואקטיבית זה היום בו מוגשים המסמכים.

קסניה סבטלובה: אלא רק כשכל החבילה מוגשת בשלמותה.

טלי פלוסקוב: זה מה שנאמר לנו כאן.

טלי פלוסקוב: כן.

יאנה בריסקמן: - - - כל החבילה מוגשת בשלמותה.

יאנה בריסקמן: לכן כשראיינתי את דמיטרי בתכנית שלי הוא אמר לי "כשכל ה מסמכים כהלכה מתקבלים כחוק אצלנו בקרן הפנסיה אנחנו מתחילים לחשב את הפנסיה" אז זה לא מיום ההגשה לביטוח לאומי.

יאנה בריסקמן: אבל ביטוח לאומי עומד על כך שזה אותו יום - - -

קסניה סבטלובה: זאת אומרת אותם 7,000 איש שכרגע העניין שלהם מתברר, כשהם יגישו את כל המסמכים, שזה יכול לקחת עוד חודש-חודשיים שלושה הם צריכים לארגן את כל המסמכים האלה, רק מאותו רגע שהם יעבירו את זה לרוסיה בעצם - - -

טלי פלוסקוב: שרוסיה תקבל.

טלי פלוסקוב: זה שזה היה חצי שנה תקוע בגבול, על חשבון הקשיש?

טלי פלוסקוב: שאלה נכונה.

טלי פלוסקוב: תודה.

עמוס רוזנצויג: בוא נאמר כך, בהתאם לאמנה, הגשת המסמכים לישראל נחשבת כהגשת המסמכים לרוסיה.

יאנה בריסקמן: אבל בהתאם לפרוטוקול לא.

עמוס רוזנצויג: רגע.

עמוס רוזנצויג: כך כתוב בהסכם וכך אנחנו סיכמנו.

עמוס רוזנצויג: זאת אומרת הגשת הבקשה לישראל משמעה כאילו הוגשה לרוסיה וזה מועד תחילת קבלת הפנסיה במידה של זכאות.

טלי פלוסקוב: דמיטרי אני מבקשת התייחסות.

עמוס רוזנצויג: רק רגע.

עמוס רוזנצויג: צריך להבין, ויכול להיות שזו הסיבה לאי הבנה כאן.

עמוס רוזנצויג: יכול להיות שבקשה מוגשת באופן סתמי לחלוטין, זאת אומרת שהיא לא נתמכת במסמכים, שיש בה רק טופס, אין בה שום מסמכים ואין בה שום בסיס לכאורה.

טלי פלוסקוב: אז איך הפקיד שלך קיבל כזו בקשה ואיך הוא העביר את זה?

עמוס רוזנצויג: יכול להיות שהמבוטח אמר "אני מבקש שתגיש שהם ימצאו את זה"

טלי פלוסקוב: יש כללים, מה זה?

עמוס רוזנצויג: בסדר, אז יכול להיות שיש כללים אבל כדי לא לדחות את זה חלק מהבקשות עוברות, ואז באה קרן הפנסיה ובצדק אומרת "תשמע, אין פה שום תחילה, אפילו ראשית ראיה מה שנקרא, לזכאות.

עמוס רוזנצויג: צריך להביא מסמכים" אז אתה לא יכול להגיד אוקיי "בעוד שנה-שנתיים אני אביא את המסמכים, תן לי את זה רטרואקטיבית שנה-שנתיים אחורה, כיון שבעצם עשיתי את הבקשה רק כדי לתפוס את המועד".

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: דמיטרי מה אתה אומר על הרטרו?

טלי פלוסקוב: אותו דבר?

טלי פלוסקוב: זו עמדה שהיא - - -

יואל רזבוזוב: שיקבלו הדרכה החבר'ה שלכם - - -

טלי פלוסקוב: לא, לא צריך לקבל בקשה כשהבקשה היא רק טופס.

טלי פלוסקוב: ברור.

טלי פלוסקוב: צריך להגיד "בקשה כזאת אנחנו לא מקבלים" זה רק לעבוד על הבנאדם כשאומרים לו שמקבלים.

עמוס רוזנצויג: זה לא לעבוד, ההנחיה שלנו היא כזאת חד משמעית, אנחנו בדרך כלל לא מקבלים.

עמוס רוזנצויג: אבל לפעמים אדם אומר "אני מבקש שכן תגישו שהם יאתרו את המסמכים" יש גם - - -

טלי פלוסקוב: זה אומר שאין הרבה בקשות כאלה, כמו שאתה אומר, שמגישים רק טופס בלי מסמכים.

טלי פלוסקוב: יכול להיות שחסר פה ושם דבר קטן ולכן הבקשה הזאת לא צריכה להידחות, היא צריכה באמת להיחשב מיום הגשת המסמכים.

עמוס רוזנצויג: יכול להיות שמבוטח בא ואומר "לי אין את המסמכים, לא הבאתי איתי את פנקס העבודה, אין לי את המסמכים, אני מבקש שהארכיון יעשה את החיפוש אצלו" יכולה להיות אופציה כזו שהם ימצאו בעזרים שלהם, בארכיונים שלהם, יחפשו אולי ימצאו את המסמכים.

עמוס רוזנצויג: יש אופציה כזאת.

עמוס רוזנצויג: אנחנו לא רוצים לשלול את זה כי האדם אומר "אין לי, לא לקחתי איתי את המסמכים" אני לא רוצה לשלול אותו על הסף.

עמוס רוזנצויג: במקרה כזה אנחנו מעבירים בקשה - - -

טלי פלוסקוב: יאנה, עוד הערה אחרונה כי אני חייבת לסכם את הדיון.

יאנה בריסקמן: אני רוצה להבהיר, מה שדמיטרי אמר לי בראיון היה דבר שונה.

יאנה בריסקמן: אם נגיד חסר פנקס עבודה, ולרובם חסר, ואדם מגיש את המסמך וקרן הפנסיה צריכה לאתר את פנקס העבודה ואת המסמכים, מאיזה יום תיחשב הפנסיה רטרואקטיבית?

דמיטרי אלושקין: יש פה יום אחד, כפי שאמר עמיתי, זה אותו דבר.

דמיטרי אלושקין: יום הקבלה המסמך בביטוח לאומי.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: זה מה שאנחנו הבנו ואנחנו מבהירים את זה כאן לפרוטוקול.

טלי פלוסקוב: תחילת הפנסיה תיחשב יום קבלת המסמכים בארץ, לא יום קבלת המסמכים ברוסיה כפי שנאמר קודם.

קסניה סבטלובה: במידה והם מאתרים את המסמכים.

דמיטרי אלושקין: במידה ו- - -

טלי פלוסקוב: ברור.

טלי פלוסקוב: ברשות

טלי פלוסקוב: כם אני אנסה לסכם את הדיון, כתבנו טיוטה לסיכום.

טלי פלוסקוב: אני אקריא את מה שכתבנו:

עמוס רוזנצויג: אלה שבבירור.

טלי פלוסקוב: אלה בהתחלה דיברנו על 700 אחר כך התברר שזה - - -

טלי פלוסקוב: יש נדחו ויש כאלה שעדיין בבירור.

דמיטרי אלושקין: הסיבה לדחייה שהם לא עבדו ברוסיה ולכן אי אפשר לעזור.

טלי פלוסקוב: כשאדם מקבל דחייה, שאלה לי אליכם, אתם כותבים לו מכתב "בקשתך נדחתה" וכותבים מאיזו סיבה?

דמיטרי אלושקין: כן.

דמיטרי אלושקין: לפחות מסבירים את הסיבה, כפי שאני מבין, לביטוח ה לאומי.

טלי פלוסקוב: אז במקום 700, אני אומרת אלה שחסרים להם מסמכים.

טלי פלוסקוב: לתת להם יד לעזור להם לפתור את הבעיה שלהם.

טלי פלוסקוב: לחדד נהלי טיפול בבקשות המוגשות.

טלי פלוסקוב: אני כרגע מקבלת על אנשים שמקבלים.

טלי פלוסקוב: אם לפי דעתי מגישים רק את הטופס, לא לקבל, לא לפחד להגיד לבנאדם "אתה חייב להביא לנו מסמכים" אחרת תחתים אותו שהבקשה שלו תטופל בזמן לא סביר.

טלי פלוסקוב: שבנאדם יידע, שהוא לא יחכה לשלוש חודשים.

טלי פלוסקוב: הוא מצפה שהם יעשו את העבודה מהתחלה ועד הסוף תוך 90 יום.

טלי פלוסקוב: וגם לביטוח הלאומי.

טלי פלוסקוב: חוץ מיישר כוח, יישר כוח מגיע, ביקרתי, ראיתי, עשיתם עבודה נפלאה.

טלי פלוסקוב: בקבלת המסמכים ראיתי, גם ראיתי שלא היה תור לא נורמלי, שלא עמדו בחוץ, לא ראיתי את זה ובאמת כשצריך להגיד מילה טובה, צריך, ופה אני מסכימה.

קסניה סבטלובה: אנחנו מטבע הדברים עובדים על הדברים שעדיין צריכים שיפור.

עמוס רוזנצויג: לעובדים שלנו שעשו באמת מאמץ עילאי, חשוב שיידעו שמישהו בכל אופן אומר גם מילה טובה.

טלי פלוסקוב: נוציא אפילו מכתב מטעם הוועדה עם הערכה לעבודה שנעשתה.

טלי פלוסקוב: אבל, והאבל הזה, אנחנו מבקשים ליצור מנגנון משותף עם קרן הפנסיה שיאפשר לעדכן סטטוס, שכל הזמן הסטטוס יהיה מעודכן נכון להיום.

טלי פלוסקוב: לא לחכות שלושה חודשים - - -

עמוס רוזנצויג: תבינו שהאמנה - - -

טלי פלוסקוב: ממה שאנחנו הבנו זה לא - - -

עמוס רוזנצויג: תבינו, יכול להיות שיש עיכובים מפני שזה גל מאוד גדול שמטופל בבת אחת.

עמוס רוזנצויג: אחרי שייגמר הגל הזה והטיפול יעבור בפניות בכמות יותר קטנה - - -

קסניה סבטלובה: סביר להניח שלא יהיה לנו עוד גל גדול.

קסניה סבטלובה: זהו, זה הגל הזה ועוד כל מיני כאלה - - -

עמוס רוזנצויג: יש תקשורת, למוסד לביטוח לאומי יש לשכת קשר שעובדת מול לשכת הקשר של קרן הפנסיה והם עומדים בקשר של מיילים רצוף ותקשורת בשפה הרוסית -- -

קסניה סבטלובה: כן, אבל זה לא מגיע לאזרח.

עמוס רוזנצויג: עם אנשים שלהם שיודעים לתקשר ולטפל בעניינים, גם כפי שאמרתי קודם.

עמוס רוזנצויג: הטעויות שהיו או הבקשות המיוחדות שהיו גם לגבי צורת המשלוח גם לגבי צורת מילוי הטפסים, גם לגבי חתימה כזאת או אחרת, יושרו ההדורים, זה דברים שאנחנו כבר - - -

קסניה סבטלובה: כן אבל אנחן לא מדברים על זה - - -

עמוס רוזנצויג: לגבי הבירורים שהם מבקשים צריך לזכור שחלק גדול מהבירורים הם לגבי מקום העבודה ברוסיה, לא לגבי - - -

קסניה סבטלובה: כן אבל בנאדם שמתקשר אליכם ואומר "מה סטטוס הפניה שלי" ואומרים לו "אנחנו לא יודעים, אנחנו קיבלנו ושלחנו" את זה אנחנו מבקשים שתסבירו, האם זה הגיע ליעד, האם שם מבררים, האם - - -

עמוס רוזנצויג: באיזה שלב זה, שלב הסטטוס.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: זה מה שאנחנו רוצים, אנחנו מבקשים שזה יהיה.

טלי פלוסקוב: בקשת הוועדה לקרן הפנסיה לתגבר את קצב העבודה, לעשות את זה כמה שיותר מהר, שוב, כי אין לנו זמן, האנשים מאוד מבוגרים ועבורם כל יום זה עוד יום בחיים.

טלי פלוסקוב: מה שנקרא.

טלי פלוסקוב: בקשה נוספת לקרן פנסיה, ונוציא את זה כבקשה, הבהרה בנושא של האנשים שהתגוררו או עבדו חצי האי קרים.

טלי פלוסקוב: זה מאוד חשוב כי אנחנו באמת מקבלים פניות רבות, ובאמת אנחנו לא רוצים להתערב.

טלי פלוסקוב: לכן אתם צריכים להוציא את זה, לפרסם.

קסניה סבטלובה: לחסוך לאנשים את עוגמת הנפש כי הם מבולבלים ולא יודעים - - -

טלי פלוסקוב: מה שביקשנו פה ואני חושבת שזו בקשה נכונה, לעבור לעבודה באופן דיגיטלי.

טלי פלוסקוב: אנחנו היום במאה ה-21 ופה זו פניה גם לקרן הפנסיה, למצוא את המשאבים, להפסיק לעבוד בשיטה מיושנת.

דמיטרי אלושקין: יש לנו ברוסיה יחס מאוד מיוחד לשמירת הפרטיות ולכן מעבר לשיטות דיגיטליות, עלולה להיות פגיעה בפרטיות וכדי למנוע תרחיש כזה צריך תיאום עם כל מיני גופים ממשלתיים, גופי בטחון וכדומה, זה לא - - -

טלי פלוסקוב: אני לא מצפה שתיתן לי עכשיו תשובה, אנחנו מבקשים לבדוק.

טלי פלוסקוב: דבר נוסף, יש המון שאלות שאנשים שואלים כמה הם יקבלו ומה יקבלו.

טלי פלוסקוב: האם אתם יכולים להכין לנו הנמקה, פשוט לנמק מה גובה הפנסיה שאנשים צריכים לקבל ומה יכול לזכות אותם בתוספת לפנסיה הבסיסית שאתם מדברים עליה.

דמיטרי אלושקין: גובה הפנסיה תלוי בניסיון העבודה שנצבר במהלך העבודה.

טלי פלוסקוב: אתה יודע את זה ואני יודעת את זה, אני רוצה שאנשים ידעו.

טלי פלוסקוב: יש אפשרות לקבל איזה שהוא מסמך בנושא?

דמיטרי אלושקין: אנו נבקש.

דמיטרי אלושקין: אמרתי בכמה כסף תקצבה ממשלת רוסיה ברבעון השני.

טלי פלוסקוב: אנחנו נוסיף את זה כסעיף.

עמוס רוזנצויג: חשוב להגיד שהיה פה בביקור בארץ סגן ראש הממשלה והוא אמר שהם קיבלו החלטה לשלם לוטרנים תוספת שלא נכללה במקור בתכניות שלהם על פי האמנה.

עמוס רוזנצויג: השאלה אם אפשר להבהיר האם הם באמת יישמו את זה כי זו החלטה פנימית שלהם.

טלי פלוסקוב: אני גם שמעתי על ההחלטה הזאת.

טלי פלוסקוב: דמיטרי אתה יודע משהו על תוספת לוטרנים?

דמיטרי אלושקין: זה בתהליך.

טלי פלוסקוב: עוד לא התקבלה החלטה.

דמיטרי אלושקין: החלטה עקרונית כן, אבל יש מספר דברים שטרם הושלמו.

טלי פלוסקוב: יש לך צפי מבחינת הזמן?

דמיטרי אלושקין: לא.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לבקש ממך לעדכן אותנו ברגע שתקבל הבהרה בנושא הזה.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: טוב חברים, אנחנו צריכים לסכם, אני רוצה רק לומר כמה מילים.

טלי פלוסקוב: מעבר למה שכתבנו ומעבר לבקשות נוספות, אני פונה גם לביטוח הלאומי גם לקרן הפנסיה ולחברים שלנו מרוסיה.

טלי פלוסקוב: אנחנו כאן מדברים על אנשים מבוגרים, אנשים שנתנו מי כל חייו, מי חצי מחייו לרוסיה, למדינה שהם נולדו שם והם מעריכים את המדינה עד היום, שמעתם פה את האנשים.

טלי פלוסקוב: אנחנו חייבים, אנחנו זה אתם יותר אבל אנחנו היום עובדים ביחד, להחזיר לאנשים האלה, תשומת הלב הקטנה הזאת ששווה היום 70דולר, זה לא חשוב כמה כסף.

טלי פלוסקוב: חשוב שאתם זוכרים מה האנשים האלה עשו בשביל המדינה שלכם ומדובר על הרבה, ותיקי מלחמת העולם השנייה, מדובר על אנשים שעברו מצור לנינגרד, אנשים שבאמת מגיע להם ולכן מאוד נשמח שתירתמו ותעשו את זה בצורה הכי טובה שאפשר ובקצב, קצב.

טלי פלוסקוב: יותר מהר בבקשה.

קסניה סבטלובה: אני אשמח להוסיף משפט.

טלי פלוסקוב: משפט אחרון קסניה ואני נועלת.

קסניה סבטלובה: אנחנו מבינים שבסך הכל יש פה רצון טוב משני הצדדים לפתור את הבעיה.

דמיטרי אלושקין: מדובר בצדק היסטורי.

קסניה סבטלובה: מדובר בצדק היסטורי, מדובר בהחלטה שחיכו לה כל כך הרבה שנים, הגיע הזמן באמת להסיר את כל המחסומים הבירוקרטיים, הבירוקרטי הזאת מילת המפתח, כל דבר אפשר לפתור.

קסניה סבטלובה: המשלוחים האלה לא צריכים להגיע תוך שמונה חודשים לרוסיה, התשובות לא צריכות להגיע תוך שלושה או חמישה חודשים, את כל הדברים צריך לזרז לטובת האזרחים כולם.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לחברת הכנסת קסניה סבטלובה, תודה רבה לכל מי שהגיע.

טלי פלוסקוב: הישיבה נעולה.