ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1089, 2018-07-02 11:30

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: בהתאם להוראות סעיף 40א(ט)(3) לחוק יסודות התקציב התשמ"ה-1985, עדכון תכנית התקציב התלת שנתית לשנים 2020 עד 2022, הנומרטור, לפי החלטת ממשלה מספר 3865 מיום 10 ביוני 2018.

משה גפני: אני מבקש להקדים ולומר.

משה גפני: אני מכבד את החוק ואני חושב שמן הראוי שכאשר יש נומרטור, וזה החוק שאנחנו בעוונותינו חוקקנו, יש חובה לקיים את הדיווח בעניין הזה ואנחנו תכף נשמע.

משה גפני: אני מבקש לומר שאני טעיתי בהעברת החוק הזה, אף על פי שראש הממשלה מרוצה, שר האוצר מרוצה, אני לא יודע אם אתם מרוצים, אבל ההחלטה הזאת היא החלטה שגויה.

משה גפני: היא שגויה מכיוון שמה היא אומרת בעיקרון?

משה גפני: היא אומרת, תתמתנו בעניין של כל מיני העברות כספים או תכניות שאתם עושים מבלי שיהיה לכם כסף שהכסף הזה יהיה מיועד לעניין.

משה גפני: לשם כך לא צריך חוק, על זה לא צריך נומרטור, מה גם שהוא מנוצל לרעה.

משה גפני: יש דברים שהם תכניות מאוד חשובות שצריך לעשות את זה לאזרחים ואתם פתאום בולמים את זה בזה שיש נומרטור.

משה גפני: יש נושא של תשלום לנכים או יש נושא שהוא נושא חשוב שצריך לעשות אותו לאזרחים, ואתם אומרים – לא, אתם לא יכולים לעשות את זה כי יש נומרטור.

משה גפני: לכן היה מקרה כאן שאנחנו היינו צריכים לעצור אחרי שנתיים, בר שלכל הדעות הוא נושא חברתי מהמדרגה הראשונה.

משה גפני: לכן אני סבור שזאת הייתה שגיאה בחקיקה הזאת אבל החקיקה הזאת נעשתה ואני מבקש את הדיווח בעניין.

יוגב גרדוס: להעמיד דברים על דיוקם.

יוגב גרדוס: הנומרטור לא מונע מהיכולת של הכנסת או הממשלה לבצע שום פעילות, שום תכנית חדשה, שום הוצאה חברתית.

יוגב גרדוס: החוק רק מבקש שבמידה ויש תוספת הוצאות או גריעה מהכנסות, יימצא מקור מימון.

יוגב גרדוס: נראה לי מאוד מאוד הגיוני וסביר.

יוגב גרדוס: זה קיים ברוב המדינות המערביות בצורה כזאת או אחרת.

יוגב גרדוס: גם במדינת ישראל, לפני החקיקה של החוק, היה צורך להעמיד מקור תקציבי להוצאות או לגריעת הכנסות אלא שזה היה מגיע רק במועד אישור התקציב והייתה ביקורת מאוד מאוד גדולה כלפי הממשלה והכנסת שהנה מגיעים לתקציב, ומה זה הבורות האלה, וצריך לעשות קיצוצים ולכן כל החקיקה נועדה כי להסדיר את הנושא הזה, גם להגביר את השקיפות לגבי איך הממשלה והכנסת מתכננות לעמוד בהתחייבויות שלהן לשנים קדימה.

יוגב גרדוס: היה חשוב לי לומר את זה.

יוגב גרדוס: המסגרת אומרת שאנחנו פעמיים בשנה מגיעים ומדווחים לגבי שלוש השנים שעוקבות את התקציב המאושר.

יוגב גרדוס: התקציב לשנת 2019 אושר בוועדה אך לא מזמן ולכן אנחנו מדווחים על השנים 2020 עד 2022.

יוגב גרדוס: כמו שאמרתי, כל התחייבות חדשה דורשת מקור תקציבי ואנחנו מבצעים התכנסות במועד התקציב.

יוגב גרדוס: זה דיווח שדיווחנו בפברואר 2018 בעת אישור התקציב.

יוגב גרדוס: כל הדיווח כאן הוא דיווח יחסית מצומצם.

יוגב גרדוס: בגלל שאישרנו תקציב לשנת 2019 מאוד מאוד מוקדם, עדכון הנומרטור הזה מתבצע רק מספר חודשים לאחר שכבר עדכנו את כל המסגרות ולכן אין שינויים דרמטיים, ונראה לי שאת זה אפשר לומר גם לחיוב, אבל בכל זאת אנחנו מחויבים על פי חוק לדווח וזה מה שאנחנו עושים.

יוגב גרדוס: זה הדיווח מפברואר.

יוגב גרדוס: השורה התחתנה אומרת שבשנת 2020 יש פער בין המסגרות הפיסקליות שאושרו לבין המחויבויות של הממשלה וההכנסות הצפויות שלה של חצי אחוז תוצר, כ-7 מיליארד שקלים בשנת 2020.

יוגב גרדוס: עד 2022 כ-11 מיליארד שקלים.

יוגב גרדוס: מפברואר אנחנו בעצם מעדכנים את התחזיות עכשיו.

יוגב גרדוס: העדכונים, רובם ככולם כלפי מעלה.

יוגב גרדוס: זאת אומרת, חיוביים.

יוגב גרדוס: לכן אתם רואים שהפער צומצם.

יוגב גרדוס: אנחנו רואים הפרש הרבה יותר נמוך בין הגירעון התוצאתי לבין הגירעון המאושר בחוק.

יוגב גרדוס: מה שאתם רואים למטה זה הפער בין הדיווח הנוכחי לדיווח הקודם.

יוגב גרדוס: כלומר, יש עכשיו, במקום 0.5 אחוז תוצר, 0.4 אחוז תוצר פער, ובמקום 7.2 מיליארד שקלים – 5.3 מיליארד שקלים.

יוגב גרדוס: בעגה הכי פשוטה אפשר לומר בור תקציבי.

מיקי רוזנטל: מה נכנס לזה, רק חקיקה מפורשת או הסכם ממשלתי?

יוגב גרדוס: נחזור לשקף הראשון.

מיקי רוזנטל: בסוגיית הנכים בזמנו, בחקיקה מאוד התעקשתם שננקוב בסכום של החלק השני.

מיקי רוזנטל: הוא גם לא נכנס אז לנומרטור.

יוגב גרדוס: כל מה שנכנס בתוך הפרסום הוא מחויבויות ידועות נכון לרגע הפרסום.

יוגב גרדוס: במידה ויש ספקולציה לגבי איזושהי מחויבות, היא לא נכנסת.

יוגב גרדוס: אנחנו מאוד מאוד מקפידים על זה.

יוגב גרדוס: בחוק של הנכים יש סעיף מפורש שאומר שהכסף לשנת 2020 והלאה יינתן.

מיקי רוזנטל: אם כן, הוא נכנס לנומרטור?

מיקי רוזנטל: הוא לא נכנס לנומרטור.

יוגב גרדוס: אני לא זוכר איך הניסוח המדויק, אבל במידה והחוק מציין שהכסף הזה מוקצה, הוא צריך להיכנס.

יוגב גרדוס: במידה והסעיף של הנכים לא מציין שהוא מוקצה, הוא לא ייכנס.

יוגב גרדוס: אני צריך לבדוק את הנושא הזה.

יוגב גרדוס: אנחנו מאוד מאוד טכניים בנושא של הנומרטור.

משה גפני: מה אמרת לגבי הנכים, אם הוא לא מוקצה?

יוגב גרדוס: אנחנו מכניסים אך ורק - - -

מיכל בירן: ממש טכניים.

מיכל בירן: אידיאולוגיה ניאו-ליברלית.

מיכל בירן: לא טכנית.

מיקי רוזנטל: הפעימה השנייה של הנכים לא נכנסה לנומרטור.

משה גפני: היא לא מוקצית.

משה גפני: זה מה שהוא אמר.

מיקי רוזנטל: בדיוק, כי לא נרשם שם סכום.

יוגב גרדוס: אני לא רוצה להטעות אותך.

יוגב גרדוס: אני אשאל אם זה נכנס או לא כי זה תלוי איך נוסח הסעיף בחוק.

מיקי רוזנטל: יש דרכים לעקוף את הנומרטור.

יוגב גרדוס: יש דרכים שאנחנו חושבים שלתת התחייבויות לא מפורשות שאנחנו לא יכולים להכניס לנומרטור כי אנחנו מכניסים אך ורק התחייבויות חלוטות, יש דרכים שהממשלה או הכנסת רומזת לציבור שהחקיקה הזאת תקרה בהמשך ואנחנו פשוט לא מכניסים את זה כי זאת לא המתודולוגיה בה אנחנו עובדים.

יוגב גרדוס: אם אנחנו נעבוד כך, הדיווח לא יהיה אמין.

משה גפני: זאת אומרת, אתם מדווחים בנומרטור רק על מה שעברה חקיקה.

יוגב גרדוס: חקיקה, החלטת ממשלה, חוזה חתום.

מיקי רוזנטל: או רשת בה יש סכום.

יוגב גרדוס: יכולה להיות הערכה של סכום.

יוגב גרדוס: במידה והכנסת או הממשלה תצהיר שב-2025 היא הולכת לפתח אזור מסוים, לבנות במיליארדים, ואם האמירה הזאת היא אמירה שלא מגובית בהחלטת ממשלה או בחקיקה או באיזשהו הסכם חתום, אנחנו לא נכניס את זה לנומרטור כי בינתיים מדובר בהצהרה כללית ואנחנו לא רוצים להטעות לא את הציבור, לא את הכנסת ולא את עצמנו בזה שאנחנו נתקצב משהו שלא קיים.

משה גפני: זאת אומרת שהפעימה השנייה של הנכים לא נמצאת בנומרטור.

יוגב גרדוס: אני צריך לבדוק.

מיקי רוזנטל: לדעתי, לא.

מיקי רוזנטל: אני אומר לך לא.

משה גפני: גם אני חושב כך.

מיקי רוזנטל: אני אומר לך שלא.

מיקי רוזנטל: זה עולה גם מהדיווח.

יוגב גרדוס: שוב אני אומר שאם משהו לא נמצא כאן זה לא אומר שהוא לא יקרה.

יוגב גרדוס: זה רק אומר שכאשר הוא יקרה, צריך להביא כנגדו מקור תקציבי.

יוגב גרדוס: זה מה שעשינו עכשיו בפעימה הנוכחית.

יוגב גרדוס: אני חושב, מאמין ומקווה שזה מה שיעשו בפעימות הבאות.

משה גפני: מאיפה הבאתם את המקור התקציבי לנכים?

יוגב גרדוס: דיברנו על זה בוועדה רק לפני מספר שבועות.

יוגב גרדוס: רוב הכסף הגיע מתוך רזרבת התאמות, 3.5 מיליארד שקלים,, ועוד השלמה של מה שהתווסף לאחר מכן בתהליך החקיקה, הגיע מאיזשהו קיצוץ רוחבי במשרדי הממשלה.

יוגב גרדוס: המקורות התקציביים יכולים להיות מכל מיני מקורות, יכולה להיות הפחתה של הוצאות אחרות בממשלה, העלאות מסים, התייעלות.

משה גפני: לפי מה שאתה אומר הנומרטור הוא דבר מיותר.

יוגב גרדוס: אני לא חושב.

משה גפני: הסברת יפה את העקרונות אבל מה שאמרת זה דבר מאוד פשוט.

משה גפני: למשל, נכים, זו דוגמה.

משה גפני: היא דוגמה שכולם רוצים לפתור אותה, נותנים כסף לנכים, מתקנים את החוק ומביאים את זה או מקיצוץ רוחבי או מהתוספת שנותנים בהשלמות של התקציב.

משה גפני: זאת אומרת, אתם לא מחדשים שום דבר, אתם רק אומרים את מה שהייתם אומרים בכל מקרה, גם אם לא היה נומרטור.

משה גפני: הייתם באים לכאן עם תקציב כזה גדול של מיליארדים, היינו שואלים אתכם מהיכן הכסף והייתם עונים.

משה גפני: מה הנומרטור הוסיף לחשיבה שלנו ולחשיבה שלכם?

יוגב גרדוס: חבר הכנסת טיבי, עת דיברנו קודם על התכנית הרב שנתית של 15 מיליארד שקלים לפיתוח החברה הערבית, אני חושב שגם עבורו היכולת לראות שהדבר הזה מתוקצב לא רק לשנה הנוכחית בה אנחנו מכריזים על ההחלטה אלא חמש שנים קדימה, נותנת ודאות.

יוגב גרדוס: בעבר מה שהיה קורה עם הרבה מהחלטות הממשלה, היה שהממשלה הייתה מאשרת אותן, מגיעה בתקציב שאחרי זה, חותכת אותם בחצי.

משה גפני: כן.

משה גפני: זו עוד דוגמה.

משה גפני: זו עוד דוגמה שהנומרטור לא מוסיף כלום.

יוגב גרדוס: מוסיף הרבה.

משה גפני: לא הוסיף כאן שום דבר.

משה גפני: אתם ממשיכים לעבוד עליו.

מיקי רוזנטל: הממשלה יכולה לקצץ את התקציב הזה בחצי גם אם הוא מופיע.

יוגב גרדוס: היא יכולה.

יוגב גרדוס: היא תמיד יכולה, גם לפני וגם אחרי אבל כשהיא מאפשרת משהו והיא מראה מאיפה המקורות התקציביים, זה נותן ודאות יותר גדולה.

יוגב גרדוס: נכון שעדיין יכולים להיות שינויים בסדר עדיפויות.

יוגב גרדוס: תמיד המדינה יכולה להיכנס למשבר ולקצץ בהוצאות.

יוגב גרדוס: יכול להיות ההיפך ויהיו יותר מקורות להגדלת ההוצאות.

מיקי רוזנטל: גם הגירעון שאתה מציג אל מול הנומרטור, התחייבויות הממשלה של 7 מיליארד שקלים, לדעתי ההתחייבויות של הממשלה עומדות היום על 20 מיליארד שקלים.

מיקי רוזנטל: לפחות.

יוגב גרדוס: הפער.

מיקי רוזנטל: הפער.

מיקי רוזנטל: כן.

מיקי רוזנטל: אתה מציג כאן 7 מיליארד.

יוגב גרדוס: אלה הערכות שלנו.

יוגב גרדוס: בדיון הקודם דיברנו על היכולת שלנו לחזות שנתיים קדימה.

מיקי רוזנטל: תקציב הביטחון לא בפנים, התוספת של תקציב הביטחון.

יוגב גרדוס: נכון.

מיקי רוזנטל: הנכים לא בפנים.

מיקי רוזנטל: אני עכשיו מחבר את כל הדברים שהם לא בפנים.

יוגב גרדוס: בשנת 2020 התר"ש של הביטחון עדיין - - -

מיקי רוזנטל: לא נכנס.

יוגב גרדוס: יכול להיות.

מיקי רוזנטל: אני חבר בוועדה.

מיקי רוזנטל: אני יודע מה נכנס ומה לא.

יוגב גרדוס: יש הרבה צרכים שלא נכנסו פנימה.

יוגב גרדוס: כמו תמיד הצרכים שלנו גבוהים מהיכולת שלנו לממן אותם.

יוגב גרדוס: אבל מה שנכנס לתוך הנומרטור, יש לו גיבוי תקציבי או יש בסוף פער שיצטרכו לסגור אותו.

מיקי רוזנטל: חבר הכנסת גפני אומר לכם שזה בלוף של עצמנו.

מיקי רוזנטל: בנומרטור יש 7 מיליארד ובפועל יש 20 מיליארד התחייבויות כאלה ואחרות.

יוגב גרדוס: אלה לא התחייבויות אלא צרכים.

מיקי רוזנטל: צרכים.

יוגב גרדוס: הצרכים תמיד גדולים מהיכולת לממן אותם בשנה נתונה.

מיקי רוזנטל: חלק מהצרכים נכנסים לתוך הנומרטור וחלק לא.

יוגב גרדוס: נכון.

יוגב גרדוס: מה שהוחלט עליו – נכנס, ומה שלא הוחלט עליו - לא נכנס.

יוגב גרדוס: במידה ויוחלט, אנחנו נציע את המקורות התקציביים כדי לממן אותו.

יוגב גרדוס: (היו"ר עודד פורר)

יוגב גרדוס: אני אומר מילה אחרונה.

יוגב גרדוס: אנחנו נבוא שוב בסוף השנה לעדכן והמספרים, כמו שאתם רואים, הם דינמיים בהתאם למחויבויות שהממשלה מעריכה לסביבת המקרו.

יוגב גרדוס: סגן הכלכלן הראשי יציג את השינויים בסביבת המקרו שיביאו לשינויים שהראיתי לכם קודם בהכנסות המדינה הצפויות בשנת 2020 והלאה.

יוגב גרדוס: במידה והדבר הזה ישתנה, המספרים גם ישתנו.

יוגב גרדוס: אני מבין שבדיון הקודם הייתה ביקורת מאוד חריפה לגבי השינויים שאנחנו עושים אבל כאן אנחנו מסבירים חלק מהשינויים האלה, למה הם קרו ולמה הם נדרשים.

עודד פורר: אתם חיים בשלום עם זה שרוב הצמיחה היא כתוצאה מהגידול בצריכה הפרטית?

יוגב גרדוס: היקף הצמיחה הוא משהו שצריך לשים אליו לב.

יוגב גרדוס: סגן הכלכלן יסביר אם אנחנו חיים אתו בשלום.

לב דרוקר: שלום לכולם.

לב דרוקר: בעבר המושב הזה היה הזדמנות מצוינת לדבר על מגמות מקרו וזה מה שאני אעשה עכשיו.

לב דרוקר: אני אציג התפתחויות ומגמות מקרו, את העדכון בתחזית הצמיחה ואת העדכון בתחזית ההכנסות.

לב דרוקר: כמו שאתם רואים מהגרף, בסך הכול אנחנו נמצאים בסביבת צמיחה מאוד חיובית.

לב דרוקר: בחמש השנים האחרונות צמחנו ב-3.3 אחוזים.

לב דרוקר: זה קצב בהחלט יפה למדינת ישראל.

לב דרוקר: זה אומר שפר נפש יש לנו צמיחה יפה.

עמר בר-לב: 3.3 אחוזים בשנה.

לב דרוקר: כן.

עמר בר-לב: לא בחמש שנים.

לב דרוקר: כן.

לב דרוקר: זה קצב צמיחה נאה.

עמר בר-לב: כל שנה מהחמש שנים, בממוצע 3.3 אחוזים.

לב דרוקר: כן.

לב דרוקר: זה גם בשנה האחרונה בה היה קצב צמיחה והשנה אנחנו מעריכים, אני כבר אקדים ואומר, שנהיה קצת מעל.

לב דרוקר: בהמשך לשאלה שלך.

לב דרוקר: זה הרכב הצמיחה שהיה לנו בשנים האחרונות.

לב דרוקר: כמו שציינת, באמת הצריכה הפרטית היא מנוע צמיחה מאוד מרכזי.

לב דרוקר: אנחנו רואים שגם יש גידול בהשקעות אבל אין ספק שהצריכה הפרטית היא מנוע צמיחה מאוד משמעותי.

לב דרוקר: לשאלתך, אני חושב שזה מנוע צמיחה בר-קיימא בטווח בינוני.

לב דרוקר: זה לא מנוע צמיחה בר-קיימא בטווח ארוך.

לב דרוקר: מה שקרה בטווח הבינוני, ראינו - אנחנו תכף נראה – גאות בשוק העבודה שהגדיל את יכולות ההכנסה, בעיקר של השכבות החלשות.

לב דרוקר: השכבות החלשות נכנסו והגדילו את צריכתן גם בדברים שמסורתית היו נחשבים כמוצרי יוקרה כמו בעלות על כלי רכב וזה בהחלט תרם לצריכה הפרטית.

עודד פורר: אגב, זה עוד משהו שלא מסתדר.

עודד פורר: העניין הזה של עידוד הבעלות על כלי רכב.

עודד פורר: אתה לא היית רוצה לעודד אותם עכשיו למרות שרשות המסים מאוד אוהבת שקונים כלי רכב.

עודד פורר: אתה היית רוצה דווקא לעודד תחבורה ציבורית.

לב דרוקר: למה להפחית את שווי השימוש?

עודד פורר: כי אני לא חושב שזה מעודד תחבורה ציבורית.

עודד פורר: אתה רוצה לעודד תחבורה ציבורית, אתה יכול לעשות את זה באמצעים אחרים.

עודד פורר: למשל, תפחית את שווי שימוש ואל תהפוך את זה למוצר יקר מצד אחד, אבל מצד שני, כשאתה בונה בניין משרדים בתל אביב , כמו שבניו יורק בונים בנייני משרדים, בהגדרה, בלי חניה ורק עם חיבור לרכבת, כשאומרים שייתנו היתר ליותר משרדים ובלבד שלא תהיה חניה אפילו לבן אדם בעל הדרגה הכי בכירה בבניין, אז בהגדרה אתה מתעל את האנשים לעבור לתחבורה ציבורית וגם מוריד את מחירי הדיור והמשרדים.

לב דרוקר: אבל בטווח הקצר בוודאות הפחתת שווי השימוש תעודד קניית רכבים פרטיים ושימוש ברכבים פרטיים.

עודד פורר: לא בהכרח.

עודד פורר: כשאנחנו מדברים על הפחתת שווי שימוש, אנחנו מדברים על הפחתת שווי שימוש למי שמשתמש ברכב לעבודתו.

עודד פורר: זה כמו שתגיד לי שעכשיו אנחנו רוצים להפסיק את הצריכה בחשמל, וכדי לעודד אנשים להפסיק לצרוך יותר חשמל, נקבע שווי שימוש על שימוש במזגנים בעבודה.

עודד פורר: זאת אומרת, הוא משתמש במזגן, הרי לא כל הזמן זה לשימושו ולפעמים הוא בהפסקת אוכל, אז מה, למה שההוצאה על החשמל הזה תהיה מוכרת?

עודד פורר: אז בוא נקבע שווי שימוש על מזגנים ונפחית צריכה בחשמל.

עודד פורר: אתה הרי מבין את האבסורד של העניין.

עודד פורר: אני לא מדבר על נסיעה לעבודה.

עודד פורר: אני מדבר על כך שאם יש מישהו שהרכב משמש אותו לעבודה וזה רכב של סוכן מכירות או רכב של מישהו שעובד באחת מחברות הכבלים או אינסטלטור או חשמלאי או גנן, אין שום סיבה שאתה תעודד אותו בשווי שימוש אפס בטנדר מעל 3.5 טון ולא תיתן לו שווי שימוש אפס כשהוא קונה טנדר מזהם פחות, קטן יותר, שמשמש אותו לעבודה במאה אחוזים.

עודד פורר: זה העיוות שאין מה לעשות, הוא עיוות.

עודד פורר: אתם יודעים שהוא עיוות אבל אתם מכורים להכנסה.

עודד פורר: נחזור למצגת.

לב דרוקר: מה שמצריך בשקף הזה, ואנחנו גם מציגים את זה, זה נושא הייצוא.

לב דרוקר: נדבר על זה בשקף הבא.

לב דרוקר: בייצוא יש שתי מגמות שאחת היא מאוד חיובית ואחת דורשת בחינה מעמיקה יותר.

לב דרוקר: מה שאנחנו רואים בשקף הזה שהוא קצת מורכב, יש לנו את הקו העליון, שזה הסחר העולמי.

לב דרוקר: זה מבחינתנו הבנצ'מארק לאן שמדינת ישראל צריכה להתיישר אם אנחנו רוצים לשמור על מקומנו היחסי בעולם.

לב דרוקר: יש כאן שני קווים.

לב דרוקר: הקו התחתון הוא יצוא השירותים.

לב דרוקר: בגדול זה פייטל, זאת תוכנה, זה מו"פ ותיירות.

לב דרוקר: אנחנו רואים שיצוא השירותים, לא רק שהוא מזנק אלא הוא גם מחליף את יצוא הסחורות המסורתיות.

לב דרוקר: אפשר להסתכל על זה בראייה מאוד חיובית כי בסך הכול מה שצומח כאן זה ענפים עם פריון הכי גבוה, אלה הענפים התחרותיים ביותר ואנחנו בהחלט רואים את זה כמשהו מבורך.

לב דרוקר: מצד שני, יצוא הסחורות של ישראל הוא לא במצב טוב, משנת 2011 אין גידול בסעיף הזה וזה משהו שהוא למעשה מציג את השינוי המבני בכלכלת ישראל.

לב דרוקר: אחד דברים שמתחדשים במצגת הזאת לעומת המצגת שנתנו לכם בשנה שעברה, ולמעשה שימשה לבניית התקציב, זה החידוש בתחום הגז.

לב דרוקר: ברבעון הראשון אנחנו ראינו השקעה בקנה מידה מאוד גבוה בסדרי גודל שראינו בשנים האחרונות לפני הקמת אסדת תמר.

לב דרוקר: בסך הכול יש השקעות גז גדולות, גם בתחום של לויתן, גם בתחום של החיבור של השדות הקטנים.

לב דרוקר: אלה השקעות שלה

לב דרוקר: ערכתנו יימשכו בשנים הקרובות ובהחלט יתרמו אחר כך לפוטנציאל של צריכה מקומית ובשלב מאוחר יותר יאפשרו יצוא.

לב דרוקר: אפשר לראות את תמונת הראי של זה, של מגזר הגז, כמשהו שתורם.

עודד פורר: אתה יכול בבקשה לשלוח את המצגת לחברי ועדת הכספים?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אם הוועדה תוכל להעביר את זה גם לחברת הכנסת סתיו שפיר, אפילו היא לא חברת הוועדה.

קריאה: היא ממלאת מקום.

סתיו שפיר: זה ממש לא קשור.

עודד פורר: ביקשתי שיעבירו אותה לחברי ועדת הכספים וגם את ביקשת או תה.

סתיו שפיר: אני מקבלת את כל החומרים של ועדת הכספים.

לב דרוקר: במסגרת השקיפות, בפעמים עברו אנחנו אפילו העלינו את זה לאתר המשרד.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: אל תפנו את חברי הוועדה לאתר המשרד.

עודד פורר: פשוט תשלחו את זה לוועדה.

עודד פורר: אם תרצו את המייל, אפשר להעביר לכם אותו, אם אין לכם אותו.

לב דרוקר: מבחינת הסביבה הגלובלית, העולם היום נראה הכי טוב מאי פעם בשנים האחרונות אבל אולי גם הכי מסוכן בשנים האחרונות.

לב דרוקר: על הסכנות אני אדבר בהמשך הדרך.

לב דרוקר: מה שאנחנו רואים עכשיו זה שהסחר העולמי, שזה משתנה שהוא קריטי לכלכלת ישראל שהיא משק קטן ופתוח, הוא צומח בקצב מאוד מהיר.

לב דרוקר: הוא מעבר לתחזיות המוקדמות, גם המחצית הראשונה של 2018, אנחנו רואים שיעורי צמיחה גבוהים גם במשקים מפותחים וגם הסחר העולמי ממשיך לצמוח.

לב דרוקר: זה בהחלט נותן רוח גבית לכלכלת ישראל.

עודד פורר: אתה יודע לומר אם הסחר צומח בשירותים או בתעשיות?

לב דרוקר: אנחנו מאוד מאוד חריגים בכך שמשקל השירותים אצלנו גבוה.

לב דרוקר: בעולם לא כל כך מסתכלים על הסחר בשירותים.

מיקי רוזנטל: למה את ההייטק אתה סופר בשירותים?

לב דרוקר: החלוקה בהייטק היא שיש לך את התוכנה ומו"פ, שזה ההייטק הכי מתקדם, שזה נכנס לשירותים, ויש לך אלקטרוניקה - - -

עמר בר-לב: למה פיתוח תוכנה זה שירותים.

לב דרוקר: כך זה מוגדר על ידי הלמ"ס.

לב דרוקר: אלה ההגדרות הבינלאומיות.

עמר בר-לב: אולי הגיע הזמן לשנות אותן.

עמר בר-לב: אז זה ישנה קצת את הגרפים והמשמעויות כי העולם נכנס ליותר ויותר תוכנה ופחות ופחות חומרה כמעט בכל תחום.

עמר בר-לב: לכן זאת תעשייה לכל דבר.

עמר בר-לב: זה מטעה כשקוראים לזה שירותים.

לב דרוקר: אני מסכים להערה.

עמר בר-לב: לכן יכול להיות שגם המסקנות שלכם, שמצבנו הולך ומחמיר, שהתעשייה יורדת והשירותים עולים, בכותרת זה באמת נשמע נורא אבל אני לא בטוח שזה נכון.

עודד פורר: אני אומר לך היכן זה נכון והיכן אנחנו טועים בהשקעות שלנו ברמת ההוצאה.

עודד פורר: זה נכון בכך שמדינת ישראל לא תייצר הנדסאים, מהנדסים וטכנאים שיכולים להיכנס לתעשיות האלה.

עודד פורר: דווקא כאן אני מתחבר למה שאומר חבר הכנסת בר-לב.

עודד פורר: כשיש תעשייה מסורתית, אתה צריך לייצר לה את הכלים.

עודד פורר: היום מדינת ישראל לא מייצרת את זה.

עודד פורר: יש תעשיות מהתחומים האלה שאתה מדבר עליהם שעוזבות את ישראל כי אין להן כאן כוח אדם מקצועי.

לב דרוקר: יש מחסור בכוח אדם בכל הענפים.

לב דרוקר: נגיע לזה עת נדבר על שוק העבודה.

עודד פורר: אבל זה קריטי בענפים שאתה רואה אותם כענפים שמשפרים לך את הייצוא.

לב דרוקר: זה בדיוק מעביר אותנו לדיון על שוק העבודה.

לב דרוקר: אם אפשר לראות חדשות קצת פחות שמחות, אני רוצה להתמקד בהן כאן, בדיון על שוק העבודה.

לב דרוקר: סך כל התמונה המצרפית עדיין מאוד מאוד חיובית.

לב דרוקר: שיעור ההשתתפות נמצא בשיא.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, אני יכול לשאול שאלה?

איתן ברושי: הכנסת אישרה, לפי בקשת הממשלה, את תקציב 2019, בין היתר שר האוצר שיהיה כאן יותר מאוחר הסבירו שזו שנת בחירות ואיך אפשר לדון בתקציב.

איתן ברושי: איך הממשלה מביאה תקציב תלת שנתי, ספק מי תהיה הממשלה ומי יעמוד בראשה.

עודד פורר: תקציב דו שנתי.

עודד פורר: למה תלת שנתי?

איתן ברושי: מה שמוצע כאן עכשיו.

איתן ברושי: אנחנו הרי מנועים מלדון בזה.

איתן ברושי: זה לא סביר שהממשלה מקיימת דיון על התקופה של אחרי הבחירות לכנסת, שמה שתלוי בי, אני מקווה שהיא תוחלף.

איתן ברושי: אבל בכל מקרה, זאת תהיה ממשלה אחרת.

איתן ברושי: איך אתם מעזים לבוא לכנסת עם תקציב שהוא אחרי הבחירות לכנסת?

איתן ברושי: לא עושים את זה בשום מקום.

איתן ברושי: לא ממנים אנשים, לא בוחרים, אתם מתנהגים כך.

איתן ברושי: אף פעם לא ספרתם מי בממשלה.

עודד פורר: אתה רוצה שהם לא יעשו תחזיות?

איתן ברושי: אלה לא תחזיות.

יוגב גרדוס: אנחנו לא מביאים תקציב.

יוגב גרדוס: אך ורק התחייבויות קיימות.

איתן ברושי: תאמין לי שאני מבין מה אתם אומרים.

עודד פורר: הם מדברים על מגבלת הוצאה.

איתן ברושי: אני קורא את מה שכתוב בפתיח.

איתן ברושי: לכן קפצתי.

איתן ברושי: היכן הגדרת המטרה.

איתן ברושי: איזה חזון אתם משרתים, של מי?

איתן ברושי: של עצמכם?

איתן ברושי: של הממשלה?

איתן ברושי: של הממשלה שתבוא?

איתן ברושי: אתה חושב שזה עניין טכני?

איתן ברושי: הרי דבר ראשון הוא לאן רוצים להגיע.

איתן ברושי: מי יגיע?

איתן ברושי: למשל, אנחנו נבוא, נשנה את סדר העדיפויות, יהיה פחות יהודה ושומרון ויותר נגב וגליל.

איתן ברושי: על סמך מה אתם מכינים דברים כאלה?

איתן ברושי: אתם מכונות שמכתיבים לכם ואתם מוציאים ניירות?

עודד פורר: אם אתה רוצה לתכנן קדימה, אתה רוצה לומר מה מגבלת ההוצאה שלך או לאן אתה הולך - - -

איתן ברושי: אבל איך אפשר לתכנן קדימה?

איתן ברושי: כל המדיניות תשתנה.

עודד פורר: על סמך מה שקיים.

איתן ברושי: יכול להיות שהם התכוננו לשאלה הזאת.

איתן ברושי: הם כולם עם השכלה אקדמאית.

איתן ברושי: הם בטח למדו לתכנן.

לב דרוקר: אני אתייחס בחצי משפט.

לב דרוקר: קודם כל, אנחנו נדרשים לעשות את זה.

לב דרוקר: המגמה שקורית בעולם בכל המסגרות הפיסקליות, הנושא של תכנון לטווח הבינוני הוא הדבר הכי חשוב שאפשר לעשות.

לב דרוקר: חשוב להסתכל קצת מעבר לאופק ולראות את האתגרים של הכלכלה ולראות את המגמות כדי להכיר את האתגרים שיבואו.

לב דרוקר: זאת המטרה וזה מה שאנחנו מציגים כאן כרגע.

לב דרוקר: אם נמשיך עם שוק העבודה, זה בדיוק האתגר הדמוגרפי.

לב דרוקר: אנחנו רואים אותו גם באופק והוא כבר עכשיו.

לב דרוקר: בסך הכול כאשר מסתכלים על הפילוח, אלה לא דברים חדשים לרובכם אבל כשמסתכלים על הפילוח של האוכלוסייה, אנחנו רואים שהאוכלוסייה החרדית והאוכלוסייה הערבית צומחות בקצב מהיר יחסית ואלה אוכלוסיות שמאופיינות בשיעור השתתפות נמוך יותר ובשיעורי פריון.

איתן ברושי: עכשיו החרדים ישתחררו מהשירות בצה"ל, יהיה להם זמן לגדול.

לב דרוקר: לפחות מבחינת השפעה על שוק העבודה, יש כאן איזושהי השפעה שבהחלט לא תורמת בשנים הקרובות, כרגע, והמחויבות שלנו היא לגרום להתכנסות בין קבוצות האוכלוסייה השונות.

לב דרוקר: פרטנית אפשר להסתכל על שתי קבוצות שתמיד מצביעים עליהן, על גברים חרדים ועל נשים ערביות.

לב דרוקר: היה שיפור מאוד משמעותי בשיעור ההשתתפות של האוכלוסיות האלה מתחילת שנות ה-2000 ואנחנו רואים איזושהי מגמת עצירה במגמת השיפור הזאת.

לב דרוקר: בהחלט נקודה שאומרת צריך להמשיך ולא לפגוע בתמריצים בשוק העבודה.

לב דרוקר: כאשר מסתכלים על שוק העבודה, יש שני פרמטרים מאוד חשובים.

לב דרוקר: האחד הוא השכר והשני הוא משרות שכיר.

לב דרוקר: בארצות הברית תמיד מדברים על ג'וב קריאיישן.

לב דרוקר: זה בדיוק הגרף הזה.

לב דרוקר: הקו הכחול כאן, הוא לא גרף הכי אסתטי בעולם אבל הקו הכחול מראה את קצב יצירת המשרות בשנים האחרונות.

לב דרוקר: אפשר לראות שאנחנו ירדנו מקצב יצירת משרות של בין 2.5 ל-3 אחוזים לאזור שכבר מתקרב ל-2 אחוזים ובחלק מהרבעונים זה כבר פוחת מתחת לזה.

עודד פורר: זה נראה כמו צניחה ב-2018.

עודד פורר: הגרף לא נראה טוב.

לב דרוקר: לא.

לב דרוקר: זה רבעון ראשון אבל זה בהחלט משהו שהייתי מסתכל עליו.

לב דרוקר: בסיכום של המצגת הזאת אנחנו נראה שעיקר הסיכונים לשוקים באים מהעולם אבל עיקר הסיכון המקומי לכלכלת ישראל, לדעתי נגזר משוק העבודה שנמצא כרגע בתעסוקה מלאה אבל הוא רגיש יחסית לשוקים שיכולים לבוא.

לב דרוקר: אחד הדברים שמגדילים את הרגישות שלנו הוא הנושא של עלות העבודה יחסית ליחידת התוצר.

לב דרוקר: יש מדד מקובל שמודד פר שקל של תוצר, כמה עלות העבודה מהווה בדבר הזה ומסתכלים בהשוואות הבינלאומיות, גם החברות הרב-לאומיות מסתכלות על המדד הזה כאחד מהפרמטרים של תחרותיות.

לב דרוקר: אפשר לראות שמתחילת שנת 2010 עלות העבודה ליחידת תוצר התייצבה בישראל באופן משמעותי, הרבה מעבר למדינות מפותחות אחרות.

לב דרוקר: זה בהחלט משהו שהוא רלוונטי אם וכאשר יהיה איזשהו שוק חיצוני למדינה.

עמר בר-לב: כתוצאה ממה זה עלה?

איתן ברושי: שכר מינימום.

לב דרוקר: יש כאן שני דברים, יש את המונה ואת המכנה.

לב דרוקר: מצד אחד, מכנה הוא גידול בתוצר ובפריון ובמונה יש לנו את הגידול בשכר.

עמר בר-לב: בעיקר הפריון תקוע אצלנו.

לב דרוקר: זה שילוב של שני הדברים.

לב דרוקר: בשנים האחרונות השכר עלה בקצב מהיר יחסית, חלק בגלל שכר המינימום.

עמר בר-לב: לא.

עמר בר-לב: בשנים האחרונות השכר עלה בניגוד לשנים לפני כן שבמשך עשור כמעט לא עלה.

עמר בר-לב: לכן אני מדגיש.

עמר בר-לב: הבעיה העיקרית היא בפריון.

עמר בר-לב: במונה.

לב דרוקר: אני חושב שזה שילוב של שני הדברים אבל בהחלט.

עמר בר-לב: מבחינה מתמטית זה שילוב של שני הדברים אבל מבחינה עניינית הבעיה היא הפריון.

עמר בר-לב: אנחנו בעד העלאת שכר המינימום.

לב דרוקר: ההתפתחויות האלה, העבודה שדיברתי עליה קודם לכן, הן מאוד בולטות כאשר מסתכלים על נושא של אי שוויון.

לב דרוקר: אלה גרפים שאתם לא רגילים אולי לראות כי אנחנו מציגים את צ'יני ברוטו, וצ'יני נטו.

לב דרוקר: בדרך כלל אתם רגילים לראות צ'יני נטו.

לב דרוקר: צ'יני ברוטו מודד מה שיוצא משוק העבודה לפני שהממשלה מתערבת באמצעות מסים ותשלומי העברה.

לב דרוקר: אפשר לראות תהליך מדהים כאשר מתחילת שנות ה-2000 אי השוויון ברוטו.

לב דרוקר: זאת אומרת, לפני שהממשלה מתערבת בישראל, הולך ויורד בקצב מאוד מהיר.

לב דרוקר: זאת תוצאה של הצטרפות של אוכלוסיות לשוק העבודה ושם אנחנו ממש מתקרבים לממוצע של ה-OECD.

לב דרוקר: בצד השני ההשפעה של השיפור המאוד משמעותי בברוטו היא עדיין מורגשת רק בחלקה ורק בשנים האחרונות.

עמר בר-לב: למה?

עמר בר-לב: כי רמת המיסוי גבוהה אצלנו?

לב דרוקר: לא.

לב דרוקר: כי בעצם רמת החלוקה מחדש בישראל היא יחסית נמוכה בהשוואה למדינות אחרות.

עמר בר-לב: מה זה החלוקה מחדש?

לב דרוקר: זה גם המיסוי וגם תשלומי העברה.

לב דרוקר: זה כל המס.

לב דרוקר: גם כאן אנחנו רואים בהחלט שיפור בשנים האחרונות.

לב דרוקר: אי השוויון נטו יורד ואפשר לראות את זה גם בנתונים של ביטוח לאומי עת מסתכלים על קו העוני.

לב דרוקר: בשנת 2016, שזה הנתון האחרון הזמין, שיעור העוני למעשה ירד באחוז.

לב דרוקר: זו ירידה מאוד מאוד משמעותית.

לב דרוקר: יש שם איזו סוגיה טכנית שלא ניכנס אליה.

לב דרוקר: מה שאולי יותר מעניין לומר זה שלא רק ששיעור העוני ירד אלא גם קו העוני ריאלית עולה בקצב מאוד מהיר.

לב דרוקר: זאת אומרת, זה אומר שמי שנחשב עני כיום, הוא הרבה יותר עשיר במונחים של כוח קנייה מאשר אותו אדם בהגדרה לפני מספר שנים.

לב דרוקר: אנחנו מגיעים לדבר על העדכון של התחזיות.

לב דרוקר: העדכון לשנתיים הקרובות הוא די משמעותי.

לב דרוקר: אם אני אסכם את העדכון בשתי מילים, יש לנו עדכון מאוד משמעותי בתחום של ההשקעות.

לב דרוקר: בתחום של ההשקעות יש לנו שני דברים גדולים – האחד, תשתית הגז עליה דיברתי קודם והנושא השני הוא הפרויקט של אינטל שאושר לא מכבר ואנחנו צפויים להשקעות משמעותיות בשנת 2018 ו-2019.

לב דרוקר: זה גם יתרום לייצוא בשנים יותר מאוחרות.

לב דרוקר: אנחנו רואים המשך מגמה חיובית בצריכה הפרטית.

לב דרוקר: יש שיפור שמסתמן בייצוא אבל כאמור יצוא, במיוחד סחורות, נשאר שברירי.

לב דרוקר: בסך הכול רוב החזאים כרגע, ב-2018, צופים צמיחה סביב ה-3.5 אחוזים.

לב דרוקר: בנק ישראל בתחזית שלהם לפני מספר חודשים, יכול להיות שהם יעדכנו את זה כלפי מעלה.

לב דרוקר: אני יודע שה-OECD יעדכנו את תחזית הצמיחה של השנה כלפי מעלה אבל בסך הכול הפערים הם לא גדולים.

לב דרוקר: אם אנחנו נדבר על הכנסות ממסים, כאן הגרף מציג הכנסות ממסים בכל חודש בחלוקה למסים ישירים ומסים עקיפים.

לב דרוקר: תזכרו, מסים ישירים בגדול משקפים את שוק העבודה, את מצבן של החברות ואת מצבה של הבורסה.

לב דרוקר: מצד שני מסים עקיפים משקפים את התצרוכת במדינת ישראל.

לב דרוקר: אנחנו רואים המשך גידול במסים ישירים ופחות או יותר מגמה די קבועה.

לב דרוקר: מצד שני, במסים עקיפים היה חשש מאוד גדול במהלך השנה הקודמת שיש כאן איזושהי ירידה או התייצבות או אף ירידה בגביית המסים, אבל בינתיים החששות האלה לא התממשו ואנחנו רואים שהמסים גדלים בהתאם לצריכה הפרטית.

לב דרוקר: (היו"ר משה גפני)

משה גפני: אני מבין שאתם משאירים משק בעייתי לשר האוצר הבא.

לב דרוקר: אתה מקדים אותי בשני שקפים.

משה גפני: אני לא רוצה להמשיך בשקפים.

משה גפני: הנושא פחות או יותר ברור.

משה גפני: המשמעות של העניין היא שבסדר, בקדנציה הבאה, שר האוצר הבא, ואולי גם פקידי משרד האוצר הבאים, מקבלים משק שאי אפשר יהיה לנהל אותו.

לב דרוקר: המשק עכשיו, מבחינת המצב הכלכלי, נמצא במצב בין הטובים שידעה כלכלת ישראל אי פעם.

משה גפני: אתם לא אומרים את זה כל הזמן.

משה גפני: אתם אומרים את זה לפעמים.

לב דרוקר: זה אומר שמצד שני הסיכונים הם רבים.

לב דרוקר: הסיכונים הם רבים והם בעיקר באים מהעולם.

משה גפני: ולא היית יכול להגיד את זה בלי הנומרטור?

משה גפני: בלי שהיה חוק על הנומרטור, את מה שאתה אומר עכשיו, לא היית יכול להגיד?

לב דרוקר: אני חושב שזאת הזדמנות לוועדה לשמוע סקירה כלכלית שאחרת אולי לא הייתה קורית.

לב דרוקר: זה שיש מועד קבוע לכך שאנחנו מציגים סקירה כלכלית ומציגים את הטיעונים מדוע אנחנו מעדכנים תחזיות, זה חשוב לדעת מה הרקע מאחורי הדבר הזה.

יוגב גרדוס: קיבלנו את המחמאות לגבי המצב הכלכלי הטוב והמשק האיתן.

איתן ברושי: זה בזכות פקידי האוצר?

איתן ברושי: אולי כמה אנשים הזיעו בשביל זה?

משה גפני: תגיד את זה אבל לא עכשיו.

משה גפני: אני משבח את המצב הכלכלי של המשק.

משה גפני: אני משבח את אנשי משרד האוצר, את אגף התקציבים, בעניין הזה שהמצב הכלכלי הוא מצוין והוא כמעט חסר תקדים.

משה גפני: אני לא מקבל את העניין הזה שכל פעם שאנחנו מביאים איזה נושא, למשל חקלאות, אתם נעמדים על רגליכם האחוריות ואתם אומרים שאין כסף.

משה גפני: המצב הכלכלי טוב.

משה גפני: אל תורידו מע"מ שזה 4.5 מיליארד שקלים על כלום, שאנשים לא מרגישים את זה או מרגישים מעט.

משה גפני: אני מאוד משבח אתכם על כך.

משה גפני: אני גם מתגאה בזה, אני חלק מהעניין.

משה גפני: אני פתאום מחבר את עצמי אליכם.

משה גפני: הייתי באיגוד החברות הציבוריות בבורסה לניירות ערך והם הגישו מצגת.

משה גפני: יש עלייה במשק בכל זמן שאני יושב ראש ועדת הכספים.

עמר בר-לב: אין הוכחה יותר טובה.

משה גפני: אין הוכחה יותר טובה מזה.

משה גפני: הייתה שם איילת נחמיאס ורבין והיא אמרה הוכחה מדעית.

משה גפני: אני משתבח בעניין הזה, שלא תהיה לכם טעות.

קריאה: משתבח או משבח?

משה גפני: משתבח ומשבח.

משה גפני: אני אומר את זה עם כל הבעיות שיש לי.

משה גפני: אתם לא יכולים לומר כל הזמן שהמשק הוא חזק.

עמר בר-לב: אז גם לא צריך לגייס חרדים לצה"ל.

משה גפני: זה סיפור אחר.

משה גפני: זה לא קשור לאגף התקציבים.

משה גפני: אני הייתי מקבל את ההצעה של אגף התקציבים בעניין הזה, אבל נניח לזה.

יוגב גרדוס: אי אפשר לומר שאנחנו לא מאשרים תוספים תקציב ומגדילים את התקציב.

משה גפני: לא אמרתי.

משה גפני: רק לא מה שאני מבקש.

יוגב גרדוס: גם לגבי החקלאות ספציפית, אתה יודע.

משה גפני: רק לא מה שאני מבקש.

משה גפני: הכול מסודר חוץ ממני.

יוגב גרדוס: לא הכול.

משה גפני: הרוב.

משה גפני: יש מישהו שרוצה לשאול שאלות?

איתן ברושי: אנחנו צריכים לאשר כאן משהו?

משה גפני: לא.

משה גפני: שום דבר.

עמר בר-לב: רק תסבירו מה זה הגרף הזה.

לב דרוקר: רציתי להדגיש את הסיכונים.

לב דרוקר: יש לנו סיכון.

לב דרוקר: רוב הסיכונים בכלכלה הגלובלית כרגע נוצרים מהעולם.

לב דרוקר: זה מצב חסר תקדים שגושי סחר ידידותיים כמו ארצות הברית, האיחוד האירופי, רבים ביניהם וזה בהחלט יכול להשפיע על הסחר העולמי שהצגתי לפני כן והדרך לכלכלת ישראל משם מאוד מאוד קצרה.

לב דרוקר: צריך לזכור שהמצב מאוד מאוד טוב אבל יש סיכונים רבים.

משה גפני: אני מבקש לסכם את הדיון.

משה גפני: ראשית, אני מודה לכם על הסקירה שהיא לא קשורה לנומרטור.

משה גפני: מה שכתוב בחוק, כתוב הנומרטור אבל הנומרטור מבחינתי לא מעלה ולא מוריד במיוחד לאור שני הדיונים שהתקיימו כאן, ותכף יתקיים דיון גם עם שר האוצר.

משה גפני: הנומרטור לא מעלה ולא מוריד, הוא רק כלי עבודה בשביל משרד האוצר כדי למנוע בקשות שונות שאנחנו סבורים שצריך לעשות למען האזרחים.

משה גפני: אני משבח את אגף התקציבים על המצב הכלכלי של המשק.

משה גפני: המצב של המשק הוא מצב יוצא מן הכלל.

משה גפני: אני מודה לקדוש ברוך הוא על כך שאני גם חלק מהעניין.

משה גפני: אני גם מביא את זה כל הזמן כשבח לכך שהמצב הוא מצוין.

משה גפני: אני לא מקבל את האמירות שלכם, של אגף התקציבים, שאי אפשר לעשות דברים חיוניים בגלל שאין כסף.

משה גפני: מה זה אין כסף?

משה גפני: יש מצב כלכלי מצוין שאני משתבח בו, חברי הוועדה משתבחים בו, אתם משתבחים בו.

משה גפני: יש דברים שהם חיוניים, שחייבים לעשות אותם ולא תמיד סדרי העדיפויות הם סדרי עדיפויות נכונים.

משה גפני: לא כל הבעיות הן בגללכם.

משה גפני: יש בעיות שהן מסיבות אחרות שלא אתם אשמים בהן אבל יש דברים שאתם אשמים בהם.

משה גפני: לאור הדיון הקודם, מה שאמרה החשבת הכללית הקודמת, אני מציע שתעשו גם אתם חשבון נפש.

משה גפני: אני עבדתי שנים רבות עם אגף התקציבים.

משה גפני: חלק גדול מהזמן גם נהניתי מזה.

משה גפני: אני מקווה שאולי זה יהיה גם בהמשך.

משה גפני: אני מודה לכם על הסקירה.

משה גפני: אני מזמין אתכם להיות כאן בשעה 13:15, אז מגיע שר האוצר.

יוגב גרדוס: יש לנו ועדת שרים חשובה.

משה גפני: אני יודע.

משה גפני: שלא תחשוב שהחיים שלי קלים עם חוק הגיוס, שאני חושב שחוק הגיוס הוא טוב.

משה גפני: אני לא חושב שהוא טוב ואני רוצה להצביע נגד.

משה גפני: אף אחד לא מאיים עלי עם חוק הגיוס.

עמר בר-לב: אנחנו ממשיכים להיות באותו צד.

עמר בר-לב: גם ב-2019 כנגד החוק של יש עתיד.

משה גפני: כן.

משה גפני: לא סיפור פשוט.

משה גפני: למה אתה לא אומר להם תודה רבה אחרי שהם אישרו את הנושא של החקלאות?

איתן ברושי: הם לא אישרו.

איתן ברושי: הם הצמידו.

איתן ברושי: למה אנחנו צריכים לדבר אתם עכשיו דיון פוליטי?

משה גפני: מה זה הצמידו?

משה גפני: הצמידו כי היה חוק שלנו, של איתן ברושי ושלי.

איתן ברושי: אני מסכים אתך.

משה גפני: צריכה להיות הכרת הטוב, שאישרתם את הנושא.

איתן ברושי: כשלא היית כאן, הערתי להם הערה ואני חושב שהיא נכונה.

איתן ברושי: אנחנו סיכמנו את הדיון ל-2019 כי הממשלה אמרה שיהיו בחירות.

איתן ברושי: עכשיו הבחירות יהיו עוד מעט, עוד חצי שנה, עוד שנה, וזה לא נכון לאשר תכנית תלת שנתית ערב בחירות.

משה גפני: נתגבר על זה.

איתן ברושי: עדכון תכנית תקציב תלת שנתית לשנים 2020-2022, זה לא יהיה בידי הממשלה הזאת.

איתן ברושי: איך שלא יהיה, תהיה כאן ממשלה אחרת.

איתן ברושי: לכן הדיון הזה הוא קצת על הקרח ובאיזשהו מקום הוא מיותר.

איתן ברושי: כתוב נקבע עד 1 ביוני.

משה גפני: אבל זה הנומרטור.

איתן ברושי: אבל אנחנו לא חותמת גומי.

משה גפני: לא חותמת גומי.

משה גפני: הנה, אתה רואה שאנחנו מעבירים דברים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מודה לכם.

משה גפני: אני מזמין אתכם לדיון שיתקיים עם שר האוצר בשעה 13:15.